Vyvraceli údaje Schmidovy, o jejichž nesprávnosti každý na 
mnoha místech se může přesvědčiti. bylo by zbytečno. Zdá se mi, že 
pozvolný přechod příbramských břidlic ďo slepeijeů pozoroval S c h m i d 
asi na slepencích algonkických, které u Dubna se vyskytují v neveliké 
vzdálenosti od basálních slepenců kambrických, a nepovšiml si, že mezi 
slepenci algonkickými a basálními kambrickými táhne se ještě dosti Široký 
pruh normálních příbramských břidlic. — Grimmovi však rozdíl 
slepenců v příbramských břidlicích se vyskytujících od basálních slepenců 
pásem drobových byl dobře znám již v r. 1855, jak z jeho popisů lze se 
přesvědčiti. 9 ) 
Stratigrafií kambrických pásem na Příbramsku nejpodrobněji až 
dosud zabýval se F r. P o š e p n ý lť >); na základě odlišné povahy petro- 
grafické rozličných hornin drobových pásem rozčlenil ve své práci o pří¬ 
bramských adinolách kambrická souvrství drobová ve tři oddělení: na 
vrstvy žitecké, vrstvy bohutínské a vrstvy březohorské. Rozčlenění toto 
založeno jest na profilu vedeném napříč prvním pásmem drobovým od 
vrchu Žitce u Nesvačil k Vranovicům, jakož i na četných jiných místech, 
kde vrstevní sled dobře jest odkryt, tak zvi. u ry bníka lázského a j. Lito- 
vati jest, že Pošepný nikde nezmiňuje se podrobněji o petrografické 
povaze hornin jednotlivých svých tří oddělení. Žiteckými vrstvami nazývá 
zpravidla slepence na basi souvrství kambrických vystupující, které, jak 
ve své práci o' adinolách na str. 178 uvádí, hlinitým tmelem se vyznačují. 
Vrstvy bohutínské jsou zpravidla černými křemitými pískovci, březohorské 
pak představují nám křemité pískovce a slepence světlé barvy. Slepence 
z P ošepného vrstev březohorskýck kryjí se asi s hominairi, jež podle 
J. Krejčího označujeme jakožto slepence třemošenské. 
Ve své geologické mapě okolí příbramského, kterou Pošepný 
r. 1895 publikoval k svému stěžejnímu spisu o montanisticko-geologických 
poměrech příbramských, * 11 ) vyznačil ze svých tří oddělení v kambriu zvláštní 
barvou jen slepence žitecké (Žitecer Conglomerat etc.), vrstvy bohutínské 
a březohorské spojil však v jedno a označil je jako příbramský pískovec 
(Příbramer Sandstein). V mapě připojené k Pošepného práci o adi¬ 
nolách vyznačeny jsou vrstvy bohutínské a březohorské odlišně, žitecké 
však naopak scházejí. Vidíme tedy, že Pošepný užívá pro své tři 
stupně v mapách vždy jen dvou barev. Srovnáváme-li pak Pošep¬ 
ného mapy s textem, přesvědčíme se na mnoha místech, že spolu nesou¬ 
hlasí. Tak na př. v kambrické skupině třemšínské a na blízké Štěrbině 
uRožmitála zmiňuje se Pošepný. v textu o vrstvách bohutínských, 
které však v mapě označuje jako žitecké. Vůbec zdá se nám, že Pošepný 
») I- c. *). 
10 ) Ueber die Adinolen von Příbram in Bohmen, Tschermaks Min. u. petr 
Mitteil., Wien 1888, str. 178 a 182. 
11 ) Beitrag zuř Kenntniss der montangeologischen Verháltnisse von Příbram; 
Archiv fůr praktische Geologie II., 1895. 
XXXIV. 
