zaznamenával svá správná jinak pozorování do mapy až později, nikoliv 
však na místě při pozorování samém; tím vysvětlují se asi Četné chyby 
v jeho mapě, jakož i nesouhlas mapy s textem. Text oproti mapě bývá 
zpravidla spolehlivějším. 
Jak dalece jest Pošepného rozčlenění drobových pásem ve 
tři oddělení správné, nelze dnes ještě s určitostí říci. Zdá se, že v jiho¬ 
západních partiích příbramského kambria se dosti osvědčuje, v severo¬ 
východních však užiti ho dobře nelze. Výsledky pozorování Pošep¬ 
ného v kambriu příbramském dosud velmi málo pronikly do odborné 
literatury a také od vydání Pošepného mapy až dosud téměř nikdo 
se nepokusil o kontrolu pozorování Pošepného. A přece zasluhovala by 
celá práce Pošepného náležité revise; ne snad proto, že v publikacích jeho 
shledáváme tolik nesrovnalostí mezi mapou a textem, nýbrž spíše proto, 
aby se zjistilo, co vlastně jest z Pošepného pozorování v pracích jeho 
správně podáno. Přišel jsem k přesvědčení, že na Pošepného údajích vždy 
jest mnoho správného a zajímavého, vždy nějaké zrnko pravdy; následující 
studie jest toho dokladem. Ale právě okolnost, že Pošepný psal své dílo 
o Příbramsku patrně ze starých svých poznámek a mapy kreslil pozdě po 
pozorování, značně snižuje cenu jeho publikací. 
Příčina, proč v posledních 15 létech tak malý zájem se jeví o kam¬ 
brium příbramské, spočívá ve zdánlivé přílišné složitosti poměrů na Pří¬ 
bramsku a pak asi i v tom, že veškerá pozornost badatelů při projednávání 
otázek českého kambria se týkajících soustředila se na dosud nejdůklad¬ 
něji prozkoumaném území českého kambria, na okolí Tejřovic a Skrej. 
Jak ke konci práce této však ukážeme, není kambrium skrejsko-tejřovické 
ku projednávání těchto základních otázek českého kambria právě nej¬ 
vhodnějším, neboť jest oproti kambriu příbramsko-jineckému mnohem 
méně mocné a tím i mnohem neúplnější. 
loňského roku na podzim přinesl prof. F r. Slavík z exkurse 
na Příbramsko slepence z několika míst, jež na mapě Pošepného 
byla označena barvou slepenců žiteckýck. Nezvyklá povaha slepenců 
těchto vyznačujících se zeleným chloritickým tmelem a přítomností drob¬ 
ných valounků z nejrůznějších odrůd spilitických vyvřelin, které velmi 
hojně vedle valounků a ostrohranných zrn křemenných ve slepencích se 
vyskytovaly, vzbudila naši pozornost zvláště proto, že nedlouho před 
tím jsem nalezl v algonkiu záp. od Jílovišté u Zbraslavě slepence (dnes 
jako algonkické určitě dokázané), které rovněž obsahovaly hojnost valounků 
spilitových a tak „žiteckým" slepencům z Příbramska velmi se podobaly, 
Podobnost tato, zvláště však ráz slepenců prof. Slavíkem přinese¬ 
ných, naprosto odchylný od typických drob a slepenců třemošenských, 
vedly nás nejprve k domněnce, zda Pošepného „šitecké slepence 11 
nejsou snad nějakým dosud neznámým oddílem českého algonkia, a nebo, 
jsou-li jiz kambrické, není-li u Jílovišté snad vyvinuto též kambrium. 
XXXIV. 
