Exkursemi podniknutými do území nepochybných algonkických 
slepenců, zvi. na Říčansko a do okolí Mníšku a Dobříše, jakož i mikro¬ 
skopickým výzkumem slepenců algonkických záhy jsme se přesvědčili, 
že diabasové valounky, mezi nimi velmi mnoho význačně spilitických, 
jsou v algonkických slepencích hojné; z takových nalezišť algonkických 
slepenců, kde vyskytly se spility jako valounky, uvádíme vedle JUoviště 
zvláště Zelený (kota 446) u Chouzavy jižně od Kytína, údolí Říčanského 
potoka sev. od Říčan, Tuškovský vrch u Svatého Pole a j. Dále jsme v brzku 
seznali, že žitecké slepence Pošepného všude od typického algonkia 
ostře jsou odděleny, spočívajíce na něm diskordantně (t. zvi. u Trhových 
Dušník sev. od Příbramě), směrem k nadloží však, místy zcela povlovně, 
přecházejí do ostatních drob kambrických. 
Z toho jsme nabyli přesvědčení, že žitecké slepence nenáleží algonkiu, 
nýbrž, že jsou nejspodnějším kambriem. Přítomnost valounků spilitových 
není nikterak směrodatným znakem při určování stáří a příslušnosti 
slepencových hornin, vždy dlužno vžiti v úvahu i způsob uložení slepenců 
a studovati přechody jejich do sousedních hornin. Již po prvních orien¬ 
tačních exkursích, jež jsme společně s prof. Slavíkem na Příbramsku 
vykonali, zjistili jsme, že Pošepného žitecké slepence mají oprávnění 
jakožto samostatný obzor příbramského kambria. Bylo nyní další úlohou 
sledovati je ve všech třech pruzích kambrických, jež širším okolím pří¬ 
bramským prostupují a zjistiti tak, odkud až kam slepence žitecké sahají 
a není-li mezi nimi íacialních změn. 
P o š e p n ý označil na své geologické mapě okolí příbramského 
žitecké slepence na těchto místech: V pruhu dubenecko-druhlickém na 
Tuškovském vrchu (kota 445) sev. od Dušník; v prvním pásmu drobovém 
v pruhu od Dubna na jih až k silnici vedoucí od Svaté Hory k Hájům, na 
jv. a v. svahu Vojny (662) a v jižním konci Narysova, posléze v pruhu 
táhnoucím se z jz. okolí koty 535 u Střebska přes Strejčkov na vrchol 
Žitce (550) u Nesvačil a na j. břehu Hlubokého rybníka u Nešvařil. Dále 
jest označen jakožto slepenec žitecký vršek s kapličkou kota 606 u silnice 
mezi Bohutínem a Vranovicemi. V druhém pásmu drobovém vyznačeny 
jsou žitecké slepence sev. od Škrtilky u Trhových Dušník, na vrcholu 547 
jv. od stříbrné huti, v pruhu mezi Podlesím, Orlovém a kozičínskou šachtou, 
u Horního Lázu a jz. odtud přes koty 732 a 741 na jv. svahu Plešce u my- 
slivny vranovické. Posléze kreslí P o š e p n ý žitecké slepence na sv. 
svahu Štěrbiny a v několika kruzích kol Třemšína. 
II. 
Rozšíření slepenců žiteckých. 
Na četných exkursích, jež jsme společně s prof. Slavíkem na 
Příbramsku vykonali a na nichž jsme věnovali zvláštní pozornost spodním 
hranicím kambrických uloženin, zjistili jsme rozšíření pravých žiteckých 
XXXIV. 
