8 
slepenců tak, jak v odstavci tomto podrobně bude vylíčeno. Rozšíření 
slepenců těch podle našich pozorování jest daleko větší, než jak je P o- 
š e p n ý ve své mapě uvádí, naopak ale nemohli jsme jich zjistiti mezi 
Podlesím a Zalány, kde Pošepný kreslí široký pruh slepenců žiteckých. 
Vůbec měli jsme příležitost na mnoha místech mapu Pošepného korigo- 
vati. Spodní hranici kambrických pruhů sledovali jsme od Rožmitála slz 
do sv. okolí Dobříše věnujíce při tom pozornost nejen žiteckým slepencům 
samým, nýbrž i algonkiu v podloží jich, i ostatnímu souvrství kambric- 
kému z jejich nadloží. 
Na mapce, jež k práci své přikládám, znázorněno jest rozšíření 
žiteckých slepenců podle pozorování našich. Vedle toho zvlášt vyznačuji 
v algonkiu výskyty spilitových vyvřelin, buližníků a slepenců, pokud 
námi byly stanoveny. Z rozšíření hornin těchto vyniká na mapě podstatný 
rozdíl obou algonkických pásem břidličných. Dále zakreslil jsem do mapky 
i příčné dislokace, jež sledováním slepenců žiteckých jsem přímo zjistil, 
neb o jichž existenci z odchylek směrů a úklonů vrstev a z morfologického 
obrazu krajiny jsem přesvědčen. Ovšem, že příští podrobné mapování 
průběh jich na mnoha místech opraví. Mapka má jest pouhou skizzou a ne¬ 
činí proto nároků býti přesným geologickým obrazem Příbramska; spíše 
má schematicky znázorňovati, pokud se tektoniky týče, plán, podle kterého 
jest část Brd mezi Dobříší a Rožmitálem stavěna. 
Skupinám Štěrbiny a Třemšína byla věnována jen jediná toúra orien¬ 
tační a nebudu proto v následujícím brati k nim zřetel. Poměry na Rož- 
mitálsku jsou tak spletité a nejasné, že vyžadovat! budou dlouhého studia, 
které znesnadněno zde jest nedostatkem odkryvů a hustým porostem 
lesním. Mohl-li jsem si učiniti přece jakýsi pojem o složení a tektonice 
krajiny této, vděčím to vzácné laskavosti pana J. Syrovátky, kníž. 
arcibisk. správce v Rožmitále, jenž nás v lesnatém terrainu pod Třemštnem 
zavedl k četným výchozům skal a na mnoho geologicky důležitých míst 
nás upozornil. Na několika místech prošel jsem na přič pruhy, jež Po¬ 
šepný označil v mapě barvou žiteckých slepenců, ale nikde nemohl 
jsem slepenců těch zjistiti, any hustě porostlé stráně pokryty jsou ssutí 
typických slepenců třemošenských, budujících vrchol Třemšína i Štěrbiny. 
Pouze severně od arcibiskupského letního sídla u Rozelová (na mapě 
1 : 75.000 označeno jako myslivna u koty 630) měl jsem příležitost ohle- 
dávati výchozy skal v místech, kde Pošepný barevně vyznačuje 
žitecké slepence. Skály ty, přímo v nadloží břidlic algonkických se vysky¬ 
tující, jsou však černé pískovce křemité, zcela podobné typickým pískovcům 
bohutínským. Směr vrstev jest zde SSV. (hora 1), úkl. 65° k ZSZ. Zdá se, 
že P o š e p n ý, jenž v textu mluví 12 ) zde pouze o vrstvách bohutínskýeh 
a březohorských, o přítomnosti slepenců žiteckých však se nezmiňuje. 
,a ) I. c. «) str. 660 a dále. 
XXXIV. 
