h]ava velikých. Velmi nedokonalé a nepravidelné vrstvení, způsobené 
asi nepravidelností vodních proudů v době sedimentace, jakož i nesčíslný 
počet diaklas beze všeho pravidla všemi možnými směry slepencem pro¬ 
stupujících naprosto znemožňují stanovití směr a úklon vrstev. Abych 
zjistil správný poměr žiteckých slepenců na Tuškovském vrchu k algonkiu 
v podloží jich vystupujícímu, provedl jsem podrobné zmapování záp. 
svahu Tuškovského vrchu a vyšetřil přesně ohraničení žiteckých slepenců. 
Oproti mapě Pošepného' zjistil jsem rozšíření jejich daleko menší; 
rovněž neshledal jsem, že by směrem k nadloží přecházely do světlých 
pískovců, o nichž se P oš e p n ý na dvou místech v textu zmiňuje a jež 
v mapě své barvou „příbramských pískovců* * označuje. 
Ze zjištění hranic žiteckých slepenců vychází na jevo, že transgresní 
plocha jejich dosti příkře se svažuje k SZ; naopak u vrstev algonkických 
(i v samém podloží žiteckých slepenců) pozorovali jsme nejčastěji úklon 
k JV. Z toho jest zřejmo, že máme zde zřetelně stanovenu značnou dis- 
kordanci mezi algonkiem a nej spodnějším kambriem, i jest tedy profil Tuš¬ 
kovského vrchu v tomto ohledu velmi důležitý. Proti Tuškovskému 
mlýnu na sev. svahu Tuškovského vrchu vystupují již opětně černé droby 
XXXIV. 
