12 
algonkické, ukloněné ale pod úhlem 40° k SZ. Transgreduje zde tedy kam¬ 
brium přes zvrásněné vrstvy algonkické. 
Žitecké slepence nalezl jsem i proti Tmkovskému vrchu ňa l břehu 
Kocáby v sev. konci úzkého lesíka asi v místech, kde na mapě 1 : 25.000 
stojí písmena KO nápisu ,;Kozaba“. Levý břeh Kocáby u Tuškovského 
mlýna, jakož i levý břeh údolíčka u písmene „0“ nápisu „Kozaba" do 
Kocáby ústícího budován jest břidlicemi algonkickými, které jsou zde 
silně pohmožděné. Jest jisto, že Kocába sleduje zde mohutnou podélnou 
dislokaci rázu, jako jest příbramská rozsedlina jílová, podle níž algonkium 
tlakem od SZ k JV působícím nad kambrium bylo vyzdviženo a přes 
toto přesunuto. — Sledujeme-li profil náš ještě dále na SZ, zjistíme na 
jižním konci obce Svatého Pole opětně algonkické slepence, které zde jsou 
velmi porušeny nesčetnými puklinami a drobnými . dislokacemi a místy 
silně stlačeny. Zapadají příkře k ZSZ. 
Obr. 3. Profil vedený napříč TušhovsHm vrchem od žuly sv. od Dušník ke Svatému 
Poli. (Srv. přímku x—y v mapce obr. 2.) B = algonkické břidlice a droby; K. = 
algonkické slepence; Ž. = slepence žitecké; Gr. = středočeský masiv žulový; 8—8 
= přesmyk I. pásma břidličného přes pásmo dubenecko-druhlické (na obr. 2. linie 
A—B). 
Zajímavý jsou veliké valouny žulové , které v žiteckých slepencích 
Tuškovského vrchu velmi hojně se vyskytují a svou narůžovělou barvou 
ostře se odlišují od stejně velikých valounů buližníkových. Jest věru s po¬ 
divením, že P o š e p n ý si jich nepovšiml a nepoužil přítomnosti jejich 
k podepření svého názoru o prahomím stáří středočeské žuly. Nálezy 
žulových valounů v žiteckých slepencích jsou novým dokladem, že máme 
v Čechách již žuly předkambrické, které jsou to však, dosud nevíme; téměř 
celý žulový masiv středočeský zajisté jest stáří karbonského. 
Nyní budeme sledovati žitecké slepence v t. zv. prvním pásmu dro- 
bovém t. j. v pruhu kambrických hornin táhnoucím se od Nesvačil u Rož- 
mitála k myslivně Brodci sz. od Dobříše. Severní omezení jeho jest, jak 
uvedeno, tektonické, jsouc dáno příbramskou rozsedlinou jílovou. Kdežto 
na jz. konci pruh tento jest značně široký, zúžuje se na konci severový¬ 
chodním velmi prudce, až u myslivny Brodce se tektonicky vykliňuje. 
Na levý břeh údolí liptžského, jež kolem Brodce směrem sz.—jv. vede a ústí 
do velikých rybníků dobříšských, kambrium prvního pásma drobového 
více nepokračuje. Sledujeť údolí lipížské mohutnou dislokaci příčnou, 
která pokračování kambria zde utíná a příbramskou rozsedlinu jílovou 
XXXIV. 
