14 
směrem VJV, jako mnohé jiné v jižním okolí dobříšském positivně zjištěné, 
a bude jí odpovídati asi příčné údolíčko u lomu na algonkické břidlice 
a slepence sev. od Lhotky. Tomu svědčí nejen morfologický obraz této 
partie, ale i naprosté vytracení se algonkických slepenců jižně od lomu 
toho. — 
Dále k jihozáp. má probíhat! hranice kambria proti algonkiu podle 
mapy Po*, epného krajem lesa sev. od koty 395 na záp. konci rybníka 
mezi Sychro vem a VoboHUém. Hranice ta zdá se býti dosti správně vedena, 
výchozů typických slepenců žiteckých však jsem zde nalézti nemohl, 
ježto mírné svahy kol rybníka zakryty jsou jednak hlínami, jednak slé¬ 
zajícími valouny z rozpadlých slepenců kambrických (hlubošských). Mezi 
rybníkem u Vobonstě a Sychrovem neb Rosovicemi vyvinuty jsou velmi 
mohutně drobivé rozpadavé slepence a pískovce barvv růžové až červené, 
od nichž všecka pole jsou červeně zbarvena a činí tak dojem polí v kra¬ 
jinách permských. Západně od Rošovic a Sychrova na hřbetu zvaném 
„Kamení" (485) převládají pak typické křemiťé pískovce a slepence tře- 
mošenské. 
V polích na záp. od Vobořiště nelze nalézti výchozů skal a tudíž 
hranice kambria proti algonkiu jest velmi problematická. Teprve údolíčko 
vedoucí od Kotenčic k ovčínu u VobořiUé poskytuje opětně několik spoleh¬ 
livých odkrytů. U ovčína vystupuje v břidlách algonkických horizont 
slepencový, jejž podařilo se mi sledovati až do polí sev. od Dlouhé Lhoty. 
Právě na sever od zámku v Dlouhé Lhotě, záp. od koty 429 vystupují 
v pravém břehu údolíčka od Kotenčic spějícího opětně žitecké slepence. 
Jsou zde jemnozmnější, než jinde a přecházejí místy do polymiktních 
drob. Sledujíce je k JZ, zjistíme, že jsou dvakráte příčnou dislokací po¬ 
stiženy a vidy poněkud k severozápadu posunuty. Vrchol Velkého Chlumu 
(kota 479) u Suchodolu budován jest drobivými růžovými slepenci, tedy 
vyšším již členem souvrství kambrického, než slepence žitecké, tyto však 
vycházejí na den v polích na jv. svahu Vel. Chlumu. 
Jižně od Suchodolu směrem k Dubnu zjistil jsem neklamné žitecké 
slepence sev. od. koty 461 (vých. od Občova), pak na kotě 485 j. od OUova, 
odkud pokračují v polích až ke Kocábě mezi Dubnem a Dubencem. 
Nejkrásněji vyvinuté žitecké slepence, které kdy jsem viděl, nalezneme 
ale nad protějším břehem Kocáby u Dubna několik kroků záp. od koty 500. 
Zde odkryty jsou v malých jamách jednak slepence dosti jemnozrnné 
s mnoha spilitickymi valounky, jednak slepence velmi hrubozmné složené 
z ohromných, více než hlava velikých valounů buližníkovýcb (viz foto¬ 
grafii č. 1 na tabulce II.). Tmelem jsou normální žitecké slepence, jemno- 
zranéjší. Podrobným ohledáním nejbližšího okolí těchto odkryvů můžeme 
se přesvědčiti, že tyto obrovské slepence jsou přímo slepenci basálními, 
v jichž podloží bezprostředně následují algonkické břidlice směru SV 
s příkrým úklonem (75°) k SZ. Jak z výše uvedeného citátu Grim- 
XXXIV. 
