15 
m o v a patrno, byty ty to slepence od Dubna Grimmovi dobře známy 
a popis povahy i složení jejich, jejž Grimm podává, nejlépe se právě 
na tyto slepence hodí. 
Nadložím žiteckých slepenců u Dubna jsou opětně růžové drobivé 
slepence hrubozrnné na SZ svahu koty 545 zřetelně vystupující, v nichž 
podařilo se mi zjistit! dosti četně zastoupené valouny aplitické. — Ne¬ 
daleko v podloží žiteckých slepenců setkáváme se v algonkických břid¬ 
licích i s horizontem slepencovým, jenž odkryt jest též na 1. břehu Kocáby 
mezi Dubnem a Dubencem v malém opuštěném lomu. Slepence tyto znal 
již Grim m. 13 ) Mezi slepenci žiteckými a algonkickými vyvinut jest pruh 
algonkických břidlic. 
Žitecké slepence můžeme s koty 500 dobře sledovati k JZ přes 
jihových. svah koty 545. Rovněž pokračování slepenců algonkických lze 
na mnoha místech stanovití, tak na cestě z Dubna do Hájů vedoucí. Mezi 
kótami 602 a 588 sev. od Hájů jest však pokračování obou druhů slepenců 
náhle přerušeno. Přicházíme tu k mohutnému příčnému zlomu, podle 
kterého se udál patrně pokles kry severní a zároveň posun ve smyslu hori¬ 
zontálním směrem SZ—JV. Pokračování žiteckých slepenců od Dubna 
sešinuto jest k JV na vršek na záp. straně od silnice Dubno-Háje mezi 
kótami 588 a 602 se zvedající, slepence algonkické posunut}’ jsou na vých. 
stranu silnice a vystupují v malém lomu v polích na kraji lesa jjz. od koty 
602. Kambrium pruhu dubenecko-druhlického, jež ve skalkách na kotě 
602 ještě vystupuje, nemá na jihu dalšího pokračování jsouc dislokací 
ostře odříznuto. Příčný zlom, jejž sledováním slepencových hornin jsme 
sev. od Hájů mohli zjistiti, odpovídá asi též posunu a prohnutí příbramské 
rozsedliny jílové ve Květně sev. od Příbrami, jakož i přerušení přímého 
pokračování slepenců žiteckých mezi Škrtilkou a zákrutem silnice jižně 
od mlýna Valchy u Trhových Dušník. 
Na vršku v lese mezi kótami 588 a 602 jsou slepence žitecké vyvinuty 
v nejtypičtější podobě. Dále k JZ jest dosti nesnadno sledovati je, an 
povrch této krajiny jen málo spolehlivých odkryvů poskytuje. Hranice 
kambria proti algonldu běží asi, po nepatrném přerušení příčným zlomem 
mezi kótami 588 a 582 sz. od Hájů nepřetržitě směrem JZ přes kotu 559 
sev. od Brodu k údolí, jímž vede dráha z Miiína do Příbrami. Slepence 
algonkické, u Hájů blízkou žulou silné metamorfované a, což zajímavo, 
zde nadobyčej jemnozrnné, sledovati můžeme až ku Brodu. 
Pokračování až dosud sledovaných hornin jest velikou dislokací 
příčnou u Brodu opětně přerušeno. Po dislokaci této jde údolíčko mezi 
Brodem a mlýnem Hornovým j. od Příbramě; na sz. sledovati ji můžeme 
přes Orlov k sedlu mezi Dubovou Horou a Třemošnou. 
Úbočí jižně od Žežiček a Žežic neposkytují valných odkryvů jsouce 
zakryta hlínami a ssutí. SV od myslivny Vojny nacházíme v lese typické 
1. c. *), str. 13. 
XXXIV. 
