17 
briem 18 ) a konečné jest profil Žitec-Vranovice základem Pošepného 
rozdělení příbramského kambria ve tři stupně. 
Sledoval jsem podrobně profil od žuly u Oslí až k severnímu konci 
Hlubokého rybníku u Vranovic. U Oslí vyvinuty jsou všude velmi krásně 
metamorf ováné břidlice algonkické, které na Pošepného mapě 
označeny jsou v bezprostředním styku se žulou jako rula; jejich směr jest 
SSV, úklon asi 30° k vých. Zvláště dobře odkryty jsou v železničním 
zářezu záp. od Oslí u km. 3*2 na lokálce Březnice-Rožmitál. Napříč zářezem 
tímto běží podélná dislokace směrem SSV (hora 1), pod úhlem 60° k VJV 
ukloněná, podle které byly algonkické břidlice na vých. straně vyzdviženy. 
Břidlicemi na záp. od dislokace odkrytými prostupují dvě vyvřeliny: bio- 
titický diorit, jenž dislokací byl postižen a v profilu jen jako vklíněná kra 
se jeví, a minetta na rozhraní mezi dioritem a břidlicemi ve směru VJV 
(hora 7), tedy právě kolmo na vrstvy. Směr S$V u vrstev algonkických 
zjistiti můžeme též u ústí údolíčka od Namtiic přitékajícího, úklon k vý¬ 
chodu zde však jest značně mírnější, než v železničním zářezu. Četné 
diaklasy směrem SSV břidlicemi prostupující a příkře k vých. zapadající 
na mnoha místech znemožňují určiti správně směr a úklon vrstev. 
Postupujíce údolíčkem směrem k Nesvačilwn nenalézáme zprvu ve 
stráních na 1. břehu spolehlivých odkryvů; teprve asi od míst a mezi kótami 
506 a 516 patrny jsou opětně úložné poměry algonkických vrstev, leč 
směr i úklon jejich jsou zcela jinaké, než až dosud jsme pozorovali. Vrstvy, 
běží od VSV k ZJZ (h. 5) a zapadají pod úhlem 30° k SSZ. Jižně od Ne- 
svačil jsou prostoupeny od V k Z (ne od S k J, jak P o š e p n ý na mapě 
vyznačuje) četnými žilami porfyrických a diabasových hornin, které 
námi blíže zkoumány nebyly. Na protějším břehu vidíme zde řadu starých 
ryžovnických kopečků. 
Žitecké slepence objevují se pak nad algonkickými vrstvami jižně 
od vrcholu 550 na Žitci. Jsou zde nesmírně mocně vyvinuty budujíce vrchol 
Žitce a sahajíce až k Hlubokému rybníku, kdež zvláště čerstvé kusy v ote¬ 
vřených lomech lze sbírati. V ohledu petrografickém jsou žitecké slepence 
na Žitci vskutku v typické podobě vyvinuty podobně jako u Dubna, na 
Tuškovském vrchu a j. Obsahují četné valouny nejrůznějších odrůd spi- 
litových, tu a tam objevují se i valouny aplitických žul. V četných od¬ 
kryvech na Žitci, zvláště však v lomech u Hlubokého rybníka dobře vyniká 
střídám se velikosti kJastického materiálu slepence skládajícího, místy 
vytvořeny jsou slepence velmi hrubozrané (leč nikdy ne takové, jako 
u Dubna neb na Tuškovském vrchu), místy vyvinuty jsou jako jemnozmné 
polymiktní droby charakteristicky zelené barvy. Vzdor tomuto rychlému 
střídání ve velikosti zrna jest téměř nemožno stanoviti směr a úklon vrstev; 
vrstvení jest velmi nepravidelné, často diagonální, a slepence při tom 
**) Ueber die Adinolen v. Příbram etc. (1. c. »*)), str. 179 a Beitrag zuř Kenntniss 
d. mont. geol. Verháltnisse v. Příbram (1. c. »)), str. 646. 
XXXIV. 
