18 
jsou zde tak masivní, že vrstevní plocha, ani v lomech, není nikde spo¬ 
lehlivě odkryta. Podle sledu vrstevního, jaký nám profil od Žilce k Vra- 
. ^vicům vedený poskytuje, je nepochybno, že úklon obrácen jest na SZ, 
podobně jako jest jisto ze sledování žiteckých slepenců a hranic jejich 
vůči algonkiu směrem k Strejčkovu, že směr jejich jest SV (hora 3 V, _4), 
ale velikost úklonu naprosto nelze zjistiti. Z toho důvodu nemůžeme 
oproti tvrzení Pošepného pokládati profil přes Žitec vedený za ob¬ 
zvlášť příhodný pro zjištění diskordance mezi kambriem a algonkiem. 
Že diskordance mezi oběma útvary i zde existuje, jest nepochybno, ale 
jest zde nejasností úložných poměrů zakryta. Také vrstvení algonkických 
hornin v bezprostředním podloží žiteckých slepenců jest nezřetelno. 
Stejně vyjadřuje se i J. L. Barví ř, 17 ) jenž styku žiteckých sle¬ 
penců a břidlicemi příbramskými na Žitá věnoval zvláštní pozornost. 
Nechává zde nerozhodnuto, zda úchylky vrstvení slepence žiteckého ode 
směru a úklonu vrstvení břidlic příbramských u Nesvačil jsou následkem 
dynamické přeměny polohy vrstev břidlic příbramských před usazováním 
se vrstev slepencových, či vznikly-li teprve později snad jen následkem 
měnlivosti velmi rozdílně velikého materiálu vrstev slepencových či snad 
částečně i ještě později při tektonických poruchách v oboru etáží Barran- 
deových. 18 ) 
Žitecké slepence na Žitá jsou . neobyčejně mocně vyvinuty; na 
žádném jiném místě ze všech tří kambrických pruhů příbramských ne¬ 
shledal jsem takovou mocnost žiteckých slepenců, jako právě zde. Vyskytují 
se i na pravém břehu nesvačilského potůčku na záp. straně Hlubokého 
rybníka, kdež jsou však oproti slepencům na Žitci poněkud k SZ posunuty; 
též Pošepného mapa správně tento posun vrstevní zaznamenává! 
Podle Pošepného mají býti nadložím žiteckých slepenců 
u Nesvačil jeho vrstvy bohutínské. Námi zjištěn byl nad slepencem žit eckým 
makroskopicky jemnozraný pískovec křemitý barvy nazelenale šedé, ne 
tak kompaktní jako horniny třemošenské (= Pošepného březohorské) 
nebo temné bohutínské pískovce ze samého okolí Bokutína. Větraje na¬ 
bývá pískovec tento barvy hnědé a. vzhledu dosti podobného zvětralým 
17 ) O Výskytu zlata na některých důležitějších naleziskách českých se stano¬ 
viska petrograficko-geologického, Věstník král. čes. spol. nauk 1896, str. 26 
18 ) Zdá se, že Bar víř hledá jisté analogie mezi Pošepného slepenci 
žiteckými a slepenci z břidlic příbramských (algonkickými); to patrno jest právě 
na tuto uvedeném místě, kde jedná o slepencích žiteckých při zmínce o slepencích 
Ďábelské hory u Zahořanského potoka (algonkických). Podobně staví Ba rvi ř 
k sobě algonkické slepence od Sulic, Chotouně a Petrova se slepencem od Netvoříc 
(srv. Barvíř: Gedanken uber den kiinftigen Bergbau bei Eule etc., Věstník kr. čes 
spol. nauk, 1902, str. 5), který srovnává se žiteckým. Podle mínění našeho jest sle¬ 
penec netvořický odchylný i od slepenců algonkických i oteckých. Slepenec z koty 
399 (Jáchymův vrch) sev. od Netvoříc podobá se žiteckému pouze barvou, nijak 
jest naprosto odlišný. 
XXXIV. 
