23 
odkryty jsou lomem skalky spilitové; spility odtud, zřejmě do mandloven 
přecházející, pokračují patrně ve velkých massách směrem k VSV budujíce 
hřbet s kotou 484. V severním úpatí hřbetu toho vystupují slepence ži- 
tecké, vedle těch pak zjistíme na něm též buližníky z části pěkně brekciovité, 
normální algonkické druhy a zmíněné ]iž spilitické mandlovce. Kterak 
probíhají hranice jednotlivých těchto hornin, nelze dnes ještě říci, to musí 
býti ponecháno příštímu důkladnému mapování území tohoto. Kfemité 
břidlice („kieselige Schiefer“), jež Nowak*) vyzňačuje na Aglajině 
výšine, jsou pravými algonkickými buližníky a nelze je ztotožňovati 
s buližníkovitými břidlicemi od kontaktů ložních žil porfyrových, na př. 
na Zlatém vršku u Mníšku a Malé sv. Hory. Buližníky nalezl jsem též mezi 
kótami 484 a 402 sev. od Aglajiny výšiny, jakož i na jv. svahu Točky. 
Výskyt buližníků a spilitických vyvřelin v úseku algonkia mezi 
LipíH a Voznicí omezeném na j. pokračováním příbramské rozsedliny 
jílové potvrzuje mínění naše, že zde ještě činiti ca máme s Částí příbramského 
druhého pásma břidličného. 
Příčnými dislokacemi mezi Voznicí a kotou 581 na Hřebenech a mezi 
Božími vrážky, Kytínem a Novým Knínem omezena jest kra algonkia u Chou- 
zavy, v níž zvlášť zajímavým jest výskyt více než 2 km dlouhého pruhu 
algonkických slepenců na Zeleném (446); o slepencích těchto u Nowaka 
též není ani zmínky. 
V lesnatém terrainu mezi Lipíží a Litavkou sev. od Příbramě byly 
v druhém pásmu drobovém zjištěny žitecké slepence na těchto místech: 
JV od Kazatelny (524) a v polích na kraji lesa u dvora Trnově, jihozáp. od 
Trnově na kotě 485 jižně od „Roubené studánky' * (velmi typické), na kotě 
452, pak na samém okraji mapy 1 : 25.000 sekce Mníšek-Dobříš-Nový 
Knín záp. od koty 467, dále záp. od samoty „ U Lesa“ u Bukově, na jv. svahu 
Malého Chlumu sev. od Hluboše, na silnici mezi Hlubošem a Pičínem, u Ně¬ 
meckých Pasek, zvi. ale na Litavce sev. od Trhových Dušník. V okolí Hlu¬ 
boše jsou žitecké slepence poměrně v malé mocnosti vyvinuty, za to ale 
mohutně vystupují růžové drobivé slepence a pískovce v nadloží jejich 
budujíce význačné vrcholky v okolí, t. zvi. Malý Chlum (584) neb vršek 
s kostelíkem sv. Trojice (500) u Hluboše. Navrhuji, aby tyto slepence 
bezprostředně po žiteckých následující byly podle Hluboše, kdež v ty¬ 
pické podobě jsou Vytvořeny, nazvány byly hlubošskými slepenci. Slepence 
tyto nelze ztotožňovati se slepenci třemošenskými, od nichž liší se snadno 
rozpadavým tmelem, jinou barvou i stářím. Slepence třemošenské jsou 
mnohem mladší. 
Zvláště důležitým pro nás jest profil odkrytý údolím Litavky sev. od 
Trhových Dušník. Profil ten má předně vyznám historický, neboť právě 
zde byla Lipoldem seznána diskordance mezi příbramskými břidlicemi 
a příbramskými drobami jižně od mlýna Valchy. Pro značnou důležitost 
prostudovali jsme s prof. Slavíkem tento profil podrobně a znázor¬ 
ňujeme ho na přiloženém vyobrazení č. 6. 
XXXIV 
