U myslivny na silnici vých. od Trhových Dušník vystupují v několika 
odkryvech algonkické břidlice, které zde mají směr SSV, úklon příkrý 
k VJV. Ve skalnatém výběžku pod zákrutem silnice na Litavce naproti sev. 
konci Trhových Dušník vidíme pak střídati se 4 lože diabasová s břidlicemi, 
jež mají ale směr SV až VSV (hora 3 1 / z ), úklon 60° k JJV. Zdá se býti ne¬ 
pochybným z geologického vystupování diabasů, zřejmě konkordantních 
s břidlicemi, že, třeba by byly od pravých spilitů poněkud strukturně 
odchylné, přece jen náleží ke komplexu vyvřelin spilitových. Sev. od 
skalek těchto u stavidla mlýnského náhonu proti nej severnějším domkům 
Trhových Dušník vyvinuty jsou světle žlutošedé droby mnoho plagioklasu 
a břidličného materiálu obsahující. Ty sledovati můžeme až k prvnímu 
mlýnu sev. od Trhových Dušník, kdež přecházejí do zřejmých zkřeme- 
nělých břidlic. Úbočí údolní jižně od I. mlýna jsou porostlá travou a ne¬ 
poskytují proto zřejmých odkryvů, za to ale za silnicí před můstkem j. od 
I. mlýna otevřen jest lom, kterým profil náš můžeme si doplniti. Jsou zde 
odkryty algonkické droby, hojné úlomky spilitického materiálu obsahující, 
a v nich lože diabasu zcela totožného s diabasy výše uvedenými. Hned za 
I. mlýnem sev. od Trhových Dušník vystupuje v drobách drobné lože 
diabasu značně hrubozrnnějšího, než jsou diabasy proti Trhovým Dušníkům, 
ale přece jim značně příbuzného. V podloží jeho vyvinuty jsou opětně 
droby, zprvu s břidlicemi se střídající, směrem k podloží však do podivných 
temných hornin přecházející, na nichž pozorovati můžeme zvláštní kulo- 
Vlt °u odhčnost. Měli jsme zprvu za to, že máme před sebou brekciovitý 
spiht téže povahy, jaké zjistil Slavík u Zbečna, Castonic ., Skomelna 
a j. v západočeském algonkitf, autor pak na Závisti u Zbraslavě, leč petro- 
grafický výzkum poučil nás, že jsou to zase jen droby. Kulovité útvary 
drob těchto jsou většinou hrubozrnnější nežli droby ostatní, obsahují 
mnoho materiálu břidličného nad křemen převládajícího a poskytly i malý 
valounek dioriticko-aplitické horniny s granofyrickým srůstem křemene 
s živci, zcela podobné horninám aplitickým, jež na mnoha místech ve 
slepencích žiteckých jakožto valounky byly zjištěny. Mezemi hmota 
těchto drobových koulí byla opětně droba, leč značně jemnozrnnější. - 
Dále k severu až za II. mlýn sev. od Trhových Dušník vyvinuty jsou až 
k samemu styku s kambriem výhradně droby barvy světle zelenošedé 
neb temněšedé až černé; jsou bud jemnozmné neb hrubší a jeví místv 
opětně kulovitou odlučnost. Tu obzvlášť dobře pozorovati můžeme v bez- 
Sty , k , U alg ° nkia s kambriem I droba odtud chová mnoho 
čerstvých plagioklasů, v tmelu obsahuje pak ho)nost allothigenního chio- 
ntu Nem vyloučena možnost, že tyto droby obsahují hojnost klastického 
matenalu sopečného původu, že to, jsou tedy droby tulitické. 
j , ’ -.? me ^, kontaktu s kambriem zajadají vrstvy algonkiekveh 
asi 200 d UUem 17', Kambri,un P ak vystupuje v příkrých skalkách 
ZtívZZŽT , jsOUC ^tvořeno ve velmi typické 
podobě žiteckých slepenců podobně jako u Dubna. (Viz obr. 2. na tab. II.) 
XXXIV. 
