proti Škrtila: k profilu neobyčejně důležitému. (Viz profil obr. 7.) 
Nikde nevystupuje diskordance mezi kambriem a algonkiem tak 
zřetelně, jako zde. Kdežto algonkické droby v podloží kambria mají 
směr SSV a úklon příkrý (55°) k VJV, na východním konci pro¬ 
filu u železničního mostu jsou pak nad to zřetelně zvrásněny, sldam 
se kambrium pod velmi mírným úklonem (30°) k SZ, tedy právě na 
opačnou stranu. Nejspodnějším členem kambria jsou zde opětně typické 
slepence žitecké; jsou odkryty v četných skalkách v návrši 1. břehu 
Litavky proti Škrtilce a jsou oproti žiteckým slepencům od Valchy 
mnohem jemnozmnějšími skládajíce se z úlomků hornin a valounku 
velikosti hrachu až lískového ořechu. Směrem k západu, v polích, pře¬ 
cházejí žitecké slepence opětně do hlubošských, které v malém lomu 
proti Maršovickému mlýnu jsou odkryty a pod úhlem 35° k SZ jsou 
ukloněny. K nadloží stávají se jemnozrnnějšími a přecházejí tak povlovně 
zprvu do drobivých, později do pevných červenavých, žlutohnědých neb 
šedých pískovců s tmelem křemitým a hlinitým, porůznu se slidnatymi 
břidlami se střídajících, zvláště typicky vyvinutých na Jalovčinách a u opu¬ 
štěné Šachty sádecké. Horniny tyto označuji provisorně jakožto vrstvy 
sádecké ; jsou mladší slepenců hlubošských, ale starší slepenců trémo- 
šenských. 
Výzkum složení hornin v podloží žiteckých slepenců v profilu u Skrtílky 
byl velmi obtížný. Horniny zde vystupující jsou z velké části drobami 
žlutošedé neb zelenošedé barvy, jsou masivní, zkřemenělé a dosti nedoko¬ 
nale zvrstvené, za to však nesčetnými nepravidelnými puklinami pro¬ 
stoupené ; někde velmi napodobují svým zevním vzhledem skalky spili- 
tické. Na vých. straně profilu převládají spíše břidlice nad drobami. Po¬ 
blíže zvrásněných vrstev n železničního mostu jeví droby opětně kulovitý 
rozpad, zcela podobně, jak jsme to pozorovali v profilu na pravém břehu 
LitaVky sev. od Trhových Dušník. 
Na čtyřech místech prostupují drobami Žíly proterobasů, jež v práci 
Slavíkově podrobně jsou prozkoumány. U žíly nejzápadnější, kde 
kontakt s drobami nejzřetelněji jest odkryt, zjištěn byl směr prorážení 
k SSZ. Horniny tyto poprvé byly námi na Příbramsku zjištěny, nem však 
dosud určito, omezují-li se jen na algonkium, či prostupují-li i kambnemi. 
V profilu u Skriilky přes několikeré bedlivé pátrání nepodařilo se nam 
zjistiti, že žíly proterobasové vnikají i do slepenců žiteckýcK Snad^ mamě 
co činiti zde s žilnými horninami předkambrického stáří příslušnými ke 
komplexu vyvřelin spihtových. 
Dodatkem k našim popisům obou profilů u Trhových Dušník budiž 
zde citováno jedno místo z Grimmova pojednání: „Die Erzniederlage 
bei Příbram etc.“«), o němž již na počátku krátkou zmínku jsme učinili. 
**) 1. c. *), str. 31, § 24. 
XXXIV. 
