28 
„In dieser zweiten Schieferzone ist die Schichtung haufig venvorren 
ímd undeutlich, jedoch fast ůberall, wo sie ausgenommen werden kann 
m der Nahé der Lettenkluft steil in Nordwest aufgerichtet, oder seiger, 
entfemter davon fast durchwegs bis wieder in die Náhe der Scheidung mit 
der zweiten Grauwackenzone steil nach Siidsiidost, dann aber wieder nach 
Nordwest steil einfallend oder seiger. Interessant sind die Erscheinungeu 
immittelbar an der Granze mit der zweiten Grauwackenzone. Man kann 
dreselben sehr gut beim Kaiser Josef Erbstollen und unterhalb Duschnik be- 
obachten. Am ersteren Orte nehmen die Schieferschichten gegen die Schei- 
dung mrt der Grauwacke hin statt der friiheren siidostlichen eine nord- 
westliche steile Fallrichtung an, und die Grauwacke legt sick ilach auf (!). Am 
letzteren Orte habéh die Schieferschichten bis harf an die Scheidung eine 
sudostliche Lage, so daB die angrenzenden Konglcmeratbanke und die Grau¬ 
wacke unter dcrtSchiefcr einfallen (!). Die Schichtung der Grauwacke nimmt 
jedoch in kurzer Entfernung von der Scheidung schon ein nordwestliches 
steiles EmfaUen an, welches sich mehrentfernt immer flacher aufleet “ — 
Ve dvou bodech jest tento citát z G r i m m a pro nás pozoruhodným. 
Predne, že G r i m m povšntfl si nesouhlasného uložení mezi vrstvami 
pasma břidličného a drobového rfá styku obou, a po druhé že již G r i m 
movl bylo známo zapadám kambrických slepenců na Litavce sev. od 
Trhových Dusmk pod břidlice a droby II. pásma břidličného. Jesttonovým 
svědectvím bystrého pozorovacího talentu tohoto příbramského badatele 
Poznámky Gnmmovy, že drobá II. pásma drobového pod mírným 
sklonem klade se na příkře postavené vrstvy II. pásma břidličného, jak se 
zda, si dosud nikdo nepovšiml; jest neklamným svědectvím že již před 
pozorovamm. Lipoldovými věda Grimm o uesonliasnosti 
toozeni mezi II. pásmem břidličným a II. pásmem drobovým, i náUíí 
tudíž priorita v poznám této nesmhlasnosli Grimmovi, nikoliv ale 
Ji Zt V""- L,P ° Id byl pnní ' Í enž W vyznám této dis- 
k dance pochopil a z m pro svá stratigrafická studia dovedl těžiti — 
... J 6 , MbetU ^Pfibramí a Stříbrnou hutí « Lištích Kamen vystupují 
zitecke slepence na pokraji lesíka sev. od Jarošovky, ale značně jižtóji 
z jak ť o a e p n ý ve své mapě zaznamenává. Nad žiteckými ani zde 
p^tÍltHhm^h " hlub0Šské “- Sev erní konec hřbetu toho 
h , i hU . d0Van Jest z Í emnoz ™ných světlých křemitých 
SESSilřK t d Lf zlomy " porušeno - zapada j íť U 
umem 35 k ZJZ. Zap. od koty 547 vystupují skály slepenců třemošenských. 
Na mp. svahu hřbetu mezi Příbramí a Stříbrnou hutí nalézáme na haldách 
žhockům zelen Ť 0d Ja ^ 0Vky Slepencc velmi podobné 
ždeckým zelenavou barvou (od chloritického tmelu), slepence ty však 
^up téměř výhradně křemen ve svém klastickém Seriálu. D,e 
mého minem jest však tyto slepence čítati k žiteckým. 
,, Lltav ky U Podlesí pod Dubovou Horou až k Zalánům nikde ne 
Pelepný JTÚIm 
XXXIV. 
