29 
široké pruhy. Jest dvojí příčina, proč slepence žitecké zde na den nevy¬ 
cházejí. Předně, že svahová ssuť z rozpadlých slepenců třemošenskýcb 
v mocných massách zakrývá všude úbočí horská, druhou příčinou pak jest 
podélný zlom jižné od Orlova přes kozitínskou šachtu k Lázu probíhající, 
podle kterého kambrium druhého pásma drobového oproti algonkiu 
pokleslo. 
Na kotě 557 vych. od Orlova vycházejí skalky typických slepenců 
hlubosských, ale v přímém pokračování jejich na JZ vystupují na kotě 620 
skály pravých slepenců , třemošenskýcb pod úhlem 45° k SZ ukloněných. 
Jak patrno, běží mezi kótami 557 a 620 příčný zlom, podle kterého asi jz. 
křídlo pokleslo; jak se zdá, jest to pokračování téhož zlomu, jejž jsme 
zjistili u Brodu a jenž asi odděluje skupinu Dubové Hory od TřemoŠné. 
Třemošenské slepence hraničí pak na povrchu u kozičínské šachty těsně 
s horninami algonkickými (u kozičínské šachty se spiiitem), spodnější 
oddíly kambrického souvrství na den nevycházejí jsouce v podloží slepenců 
třemošenských v hloubce skryty. O podélné dislokaci u kozičínské šachty 
zmiňuje se již Pošepný ve své práci o montanisticko-geologických 
poměrech okolí příbramského na str. 646, jakož i J. Schmid na str. 20 
svého pojednání, kdež i poměry zdejší na obr. 7. znázorňuje. 
. Záp. od Bohutína u rybníka lázshěho poblíž pily odkryty jsou podle 
Pošepného 28 ) typické vrstvy bohutínské a na nich březohorské; 
nejspodnější člen však — slepence žitecké — zde schází. Udání toto jest 
správné. U pily vystupují skalky Černých křemitých pískovců s úklonem 
15° k SSV, nad nimi pak u lázského rybníka typické slepence třemošenské 
(= Pošepného březohorské) s úklonem 25° na tutéž stranu obráceným. 
Srovnáváme-li směr vrstev u lázského rybníka — zajisté velmi abnormální 
— se směrem zjištěným na třemošenských slepencích poblíž kozičínské 
šachty, musíme přijíti k přesvědčení, že i zde někudy probíhá příčná 
dislokace. Soudě z morfologie krajinv, položil bych dislokaci tu v pokra¬ 
čování příčného zlomu v N ary sova záp. od Vojny; dislokace ta mířila by 
přes Bohutín (záp. od šachty Štěpánské) na rybník Pilku. 
U Františkovy boudy a myslivny vranovické, jz. od Lázu, kdež P o- 
š e p n ý značí na mapě slepence žitecké, vyvinuty jsou slepence třemo¬ 
šenské. Celý pruh mezi Podlesím a Zalány jest nejlepším svědectvím, kterak 
Pošepného mapa málo souhlasí s textem. 
Algonkium druhého pásma břidličného možno sledovati od Litavky 
u Podlesí nepřetržitě až k Lázu, nemohli jsme však zjistiti pokračování 
jeho jz. od Lázu mezi vranovickou myslivnou a vranovským dvorem. Tam, 
kde Pošepný kreslí v místech těchto algonkické břidlice (koty 586 
a 587 jižně od silnice vedoucí z Lázu k Věšínu), jest nepochybné kambrium, 
a což zajímavo, na kotě 586, pravé slepence žitecké. Rovněž na vršku 
s kapličkou kota 606 na silnici z Bohutína do Vranovic jsou haldy slepenců 
£«) 1. c. lft ), str. 182. a 1. c. str. 646. 
XXXIV. 
