hloubení studně před poštou. Oba slepence jsou dle mínění našeho žitecké, 
nesou však zřejmé stopy kontaktní přeměny žulou rožmitálskou způsobené. 
Podobně přeměněné slepence, jež rovněž dlužno čítati k žiteckým, 
zjištěny byly na Vršku (626) u Bukové sz. od Rožmitála. P o š e p n ý kreslí 
na místě tom algonkium. 
Dodatkem k výčtu nalezišť nepochybných žiteckých slepenců zmi¬ 
ňuji se tu ještě o slepenci z východní strany Čertova pahorku (kota 486) 
sev. od Příbramě, z pamětihodné lokality příbramských adinol. Slepenec 
barvy temně žluto- neb želenošedé skládá se z mnoha ostrohranných 
úlomků černých buližníků a obsahuje i velmi četné valounky neb úlomky 
z nejrůznějších odrůd spilitových. Se stanoviska petrografického jest 
téměř naprosto identickým se slepenci žiteckými, leda snad větší zastoupení 
buližníků bylo by nepatrným a málo podstatným rozdílem. 
Přes to, že petrografická povaha horniny této nasvědčovala by sle¬ 
penci žiteckému, nechávám příslušnost její zatím nerozhodnutu a uevy- 
značuji jí proto na mapě. Slepenec z Čertova pahorku vyskvtá se totiž na 
sz. okraji prvního pásma drobového v nevelké vzdálenosti od rozsedliny 
jílové. Směr vrstev jest VSV (h. 4 2 / 3 ), úklon na vrcholu (486) příkrý k SSZ, 
poblíže Luckého mlýna však velmi příkrý k JJV. Podle názorů, jež až 
dosud o tektonice nejbližšího příbramského okolí panují, byli bychom zde 
na kraji severozáp. křídla synklinály, v kterou první pásmo drobové jest 
složeno, i byl by tedy výsky t žiteckých slepenců na těchto místech do 
jisté míry oprávněným. Podobného významu jest i vyskytování se bohu- 
tínských pískovců u Bohutína a snad i Žiteckých slepenců na kotě 606 a 586 
u Vranovic. 
V případu, že by slepenec z Čertova pahorku byl pravým slepencem 
žiteckým a synklinála I. pásma drobového správnou, pak měly by hominv 
na jv. straně Čertového pahorku, tedy v nadloží našeho slepence, odpo¬ 
ví dat i slepencům hlubošským. Takových hornin jsem však nikde nenalezl, 
a právě tato okolnost vede mne k pochybnostem o příslušnosti slepence 
z čertova pahorku. Vždyť v profilu k S Z přes čertův pahorek vedeném, 
vyskytují se naše hlubošské slepence v nadloží žiteckých jak v prvním 
pásmu drobovém, tak i v druhém, proč by tedy mělo býti nadloží slepence 
žiteckého na Čertové pahorku vyvinuto jinak? Též horniny na Květné : 
růžově šedé neb zelenavé pískovce s vložkami břidličnými, v těsném 
styku s příbramskou rozsedlinou jílovou se vyskytující nevím, kam bych 
ve vrstevním sledu příbramského kambria správně měl zařaditi. 
Tyto sporné otázky nelze dříve zodpověděti, dokud nebude prostudo¬ 
vána do sebe menších podrobností tektonika okolí příbramského za sou¬ 
časného detailního petrogratického výzkumu hornin nejen na povrchu, 
ale i v dolech příbramských, kdež poměry tektonické obzvlášť krásně 
musí vyniknouti. Takováto práce,' arci s naprostou přesností a s moderních 
XXXIV. 
