hledisek prováděná, měla by význam nejen pro Příbramsko samé, ale vrhala 
by i patřičné světlo na tektoniku celých Brd, o níž dosud tak málo víme 
a o níž beze všech náležitých odůvodnění smělé theorie se uveřejňují. 
Petrografie slepenců žiteckých. 
(Srv. mikrofotografie na tab. III.) 
V ohledu petrografickém jeví slepence nej spodnějšího oddílu sou- 
Vf st^ kambnckých na Příbramsku podstatný rozdíl od ostatních slepenců 
^ dr0b “ kambna - Kdežto tyto vyznačují se většinou křemitým 
ndceji hlinitým tmelem, jsou slepence žitecké setmeleny hmotou chlori- 
tickou, která jim dodává charakteristické zelené barvy. Jako ostatní 
hornmy kambncke, obsahují i slepence žitecké hojnost křemenů a buliž- 
niku ve svém klastickém materiálu, vedle těchto se však vyskytují na 
rozdá od vyšších slepenců a drob kambrických velmi hojně i úlomky 
bndlic a drob algonkických, zvláště však spilitů, a což žajímavo, i valouny 
po prip. ostrohranné úlomky žul, pegmatitů, žul písmenkových, hornin 
montických, aplitických, dioriticko-aplitických a j. 
Křemen ve slepencích žiteckých obsažený jest dvojího rázu. První 
jeví se jakožto aggregát malých zrn, zubovitě do sebe zapadajících a ne¬ 
pravidelně omezených, i jest zřejmě původu Ulného ; mnohý křemen tohoto 
původů chová ružencovité vrostlice helminthové. Druhý křemen tvoří 
zma neb valounky jednotné, tedy jen z jednoho jediného individua složené 
a p^haz, patrné z rozrušených pegmatitů. To dosvědčuje i často pozorovaný 
Lhnp 1 ’ L V “ y 2 takovýchto jednotných křemenů složené ob^ 
sáhuji někdy uzavřeny krystal orthoklasu neb jiného živce. Podobně 
asi budou pochazeti z rozrušených pegmatitů, žul, dioritů a pod i veUké 
lÍVC J’ V f inou ***** Značně dvojčatně lamel- 
SZlir 6 . ^ zakona al »ového, bud podle obou pro plagio- 
klasy obvyklých srůstů dvojčatných Orthoklasy, jež jsme v klastickém 
matenalu žiteckých slepenců prohlížením výbrusů zjistili, bývají zakaleny 
a jen zhurta charakteristické čtverečkování mikroklinu. Často nalezneme 
žÍrSibno” ■A me cf° V -í }br0rostl 'ý chkřemen ™ (Tuškovský vrch, Strejčkův, 
dSÍč^o dT . ^ " z g T jÍny ' Trh ° Vé Dušnlk y 4). Též míkovit 
V oj^ěiTm případě "ve * 
úlomek Vři, f, P Z Rlhovk y sh]edan *>y\ i ostrohranné 
ů Sce býVá ” ékdy brekciovit ý' ^ zvi. z Čihadla 
bricJL fe b^á V v f ecl t 1 \ Slependch °P roti matním horninám kam- 
S^otÍltítTb rf °r e . Za0bkn PřÍCháze ’ e V “ “trohran- 
dmÍ' NeMrÍonalii ^ v ^o^ických hornin, jmenovitě 
J bývají zakulaceny hornmy prostřední tuhosti, tedy 
XXXiv. 
