45 
magnetovce. Slepenec od kaple kota 606 jest silně proniklý jak v tmelu, 
tak i ve valouncích zrnky haematitovými, jak z červenavé barv r y při pro¬ 
padání světla tenšími šupinkami jest zjevno. Mnohdy pseudomorfuje * 
haematit v rozložených valounech diabasových lištny plagioklasové obrů¬ 
staje je neb dutiny po nich vyplňuje. V jednom valounku diabasové 
horniny nahromadil se v základní hmotě haematit tak hustě, že stává se 
zcela neprůhlednou a jen Zachovalé ofiticky seskupené lištny plagioklasové 
haematitem neproniknuté naznačují původní sloh horniny. 
Pravděpodobně dostaly se zde valounky z diabasů a spilitů do sle¬ 
pence již dosti zvětralé, takže i chlorit z augitu vzniklý obsahoval hojnost 
dalším rozkladem uvolněného limonitu. Jelikož haematit jest z největší 
části omezen idiomorfně, lze souditi, že vznikl překrystalováním. Zcela 
podobným způsobem vznikl asi i magnetovec ve slepenci od Vranovic. 
' Mám za to, že překrystalování limonitu v haematit nebo magnetovec 
způsobeno bylo vyšší teplotou vzbuzenou intrusí spoust žulových neb 
dioritových pod slepenci v hloubkách patrně ukrytých a souvisejících 
asi s žulou (granodioritem) rožmitálskou a tudíž i středočeskou. Tomu 
svědčil by zajisté i blízký výskyt dioritu bohutínského, jenž leží v přímém 
sv. pokračování přeměněných slepenců žiteckých z koty 586 u Vranovic 
a kaple (606) jz. od Lázu. 
Nepochybnou jest kontaktní přeměna i pro žiteck slepence od 
splavu před zámkem rožmitálským a ze studny před poštou v Rožmitále. 
Slepence tyto jsou v tmelu přeplněny drobnými zméčky magnetovce, 
většinou idiomorfně omezenými Olomků hornin spilitových obsahovaly 
slepence rožmitálské velmi málo, za to ale hojnými byly břidlice a droby 
algonkické, jakož i četná ostrohranná zrna křemenná vesměs žilný původ 
ukazující a četné růžencovité vrostlice helminthu obsahující. 42 ; 
Nej patrněji vyniká kontaktní přeměna žiteckých slepenců okolí 
rožmitálského na drobném valounku metamoríovaného variolitu 4S ) ze 
slepence z Vršku u Bukové . Variolit ten skládá se z četných vario ek m sty 
hustě na sebe natlačených a tudíž deformovaných. Variolky tvořeny jsou 
jednotnou nelamellovanou hmotou plagioklasovou velmi zakalenou še¬ 
dými produkty pozdějšího zvětrání. Ze tato jednotná hmota vznikla po¬ 
zdějším překrystalováním původně jinak složených variolek živcových 
dosvědčuje hlavně ta okolnost, že všecky variolky v polarisovaném světle 
zhášejí ve výbruse současně. — Mezerní hmota variolitu jeví se jako směs 
složená z křemene, novotvořeného živce a hojných jehliček zeleného mi¬ 
nerálu, jenž podle vysokých barev polarisačních a zřejmého pleochroismu 
jest aktinolithem. 
42) Podobné vrostlice zjistili A. Hofmann a F. Slavík v křemení aplitické žíly 
u Zduchovic. Srv. Uber Telluride in einem Aplitgange bei Zduchovic, Vést. kr. čes. 
spol. nauk 1909, str. 10. . 
«) pozn.: Teprve až ve slepenci metamoríovaného. 
XXXIV. 
