49 
na basi všech tří kambrických pruhu na Příbramsku udržujíce společný 
petrografický ráz zcela odlišný od ostatních hornin kambrických a jevíce 
se tak jakožto význačný horizont stratigrafický. Vidíme tedy, že P o š e p- 
n é h o rozčlenění kambria příbramského ve tři stupně u slepenců žiteckých 
výborně se osvědčilo. 
Petrografický možno horniny žiteckého horizontu v krátkosti defi- 
novati jakožto polymiktní slepence a droby s tmelem chloritickým a s ostro- 
hrannými neb málo zakulacenými úlomky hornin algonkických, jmenovitě 
spilitů, jakožto podstatnými součástkami vedle zrn křemenných. 
Žitecký horizont spočívá všude na vrstvách algonkických a to zpra¬ 
vidla zřejmě diskordantné. Mluví-li se o diskordanci mezi algonkiem 
a kambriem na Příbramsku, platí všeobecně, že diskordance ta vždy jest 
vyvinuta mezi horninami algonkickými a slepenci žiteckými. Vrstvy 
algonkické, na které se slepence žitecké transgressivně kladou, nejsou 
všude téhož stáří. Jest nepochybno dnes po četných přesvědčujících dů¬ 
kazech, jež námi byly již z části podány a budou ještě v práci jiné podrobně 
rozvedeny, že druhé pásmo břidličné s vyvřelinami spilitickými a buliž- 
níky jest starší, než první pásmo břidličné, v němž buližníků a spilitů není. 
kdež však vystupuje výrazně horizont slepencový. 
Kdybychom neměli ani jediného místa, kde poměr uložení slepenců 
žiteckých vůči břidlicím a drobám algonkickým by byl z odkryvů zřejmým 
a kdybychom tudíž nic nevěděli o diskordantním uloženi kambria na 
algonkiu, již ten poznatek, že tytéž vrstvy kambrické, t. j. slepence žitecké 
ukládají se v jednom případě na starší vrstvy algonkické, v druhém pak 
na mladší, musil by nás vésti k přesvědčení o nepochybné diskordanci, 
jež mezi oběma útvary existuje. ^ , 
A ostatně, kdyby ani tohoto důkazu nebylo, jiz to ohromné množství 
nejrůznějších algonkických hornin, ba i vyvřelin hlubinných, jež ve sle¬ 
pencích nejspodnějšího českého kambria všude jsou zřejmě zastoup ny, 
mluví zajisté velmi přesvědčujícím způsobem o stratigrafickem h.atu mezi 
algonkiem a kambriem v Cechách, podmíněném předkambnckym vrás¬ 
něním algonkických souvrství a ohromnou denudaci jejich, kterou obnažena 
byla i hlubinná tělesa eruptivní. ' x „ 
' Kdežto spodní hranice žiteckých slepenců vymka všude <f i* Pře¬ 
cházejí Žitecké slepence do hornin mladších všude povlovné jíníce tak hom, 
omezení své neurčitým. Kdežto ale nejspodnějši člen kambna našeho, 
tedy slepence žitecké, všude ve všech pruzích kambna pribramskiio od 
Dobříše až po Rožmitál zachovává tentýž charakteristicky raz AU 
a tak ukazuje na vznik za těchže podmínek jev, bezprostřední naifiom 
slepenců žiteckých již na různých místech vývo, různý. Podle Poše p- 
ného mají býti v profilu Žitec-Vranovice bezprostřednou> na<fi«nmrie- 
penců žiteckých vrstvy bčhutínské. Podle pozorovaní našeho v toksrW e 
pískovce z nadloží žiteckých slepenců u Žilce a Strejčkova dosti značně se 
jiii od pevných tenťných pískovců křeroitých, jež u BohuHna jsou vyvinuty 
