nález úlomku žuly s granofyrickým srůstem křemene a živce, zcela totožné 
s oněmi, jež na mnoha místech jsme zjistili ve slepencích žiteckých, v algon- 
kických drobách profilu se v. o áTrhových Dušník, tedy v souvrství starším, 
než-li jest algonkický horizont slepencový. Podle petrografické povahy 
žulových valounů, jež náležejí většinou ke kyselým, hrubózmným, apli- 
tickým neb pegmatitickým odrůdám, souditi lze, že denudace zasáhla jen 
nejsvrchnějsí, pokrajní facii hlubinných těles algonkických. 
Pozornosti zasluhují snad na tomto místě i valounky a úlomky 
spilitů ve slepenci z Čertova pahorku jevících přeměnu plagioklasu v zoisit 
a epidot a augitu v aktinolith. Přeměna udála se jistě na primárním vý¬ 
skytu spilitů těchto. Výzkumy Slavíkovy v algonkiu západočeském 
ukázaly, že přeměna tato způsobena byla thermálními prameny v době 
dozvuků větších vulkanických erupcí. Většinou udála se přeměna tato 
v algonkiu západočeském v době vystupování četných žilných vyvřelin 
vázaných na palaeozoické pně žulové. Ale případ z Čertova pahorku nás 
učí, že podobná přeměna patrně se stala i v době dřívější. Není sice dosud 
rozhodnuto přesné stratigrafické postavení kambrického slepence z čertova 
pahorku, ale tolik zdá se nám jisto, že v kambriu o přeměně toho rázu, o níž 
výše byla řeč, nemůže být ani pomyšlení — nejsouť dosud u nás známy 
vyvřeliny kambrického stáří, na něž by horké prameny mohly býti vázány. 
Jest tedy na snadě domněnka, že přeměna spilitů ze slepence z Čertova pa¬ 
horku spadá již do algonkia, a jest pravděpodobno, že byla v jisté závislosti 
qa erupcích žul a j. hlubinných hornin, jichž valouny ve slepencích kam- 
nrických nalézáme. 
Máme tedy zjištěnu existenci nejen hlubinných vyvřelin algonkického 
stáří, ale i případ přeměny hornin způsobené procesy vázanými na tyto 
vyvřeliny. Případ tento není první; již ve slepencích algonkických poda¬ 
řilo se mi u Sulic nalézti ve společenství valounů žulových i valoun kon¬ 
taktně metamorfováného sedimentu. 
Důkladné pátrám po valounech hlubinných hornin a hornin meta- 
morfovaných ve starých slepencových sedimentech, jakož i podrobný 
petrografický výzkum jejich slibuje mnohé ještě překvapení v geologii 
nejstarších Českých útvarů; největším objevem by ovšem bylo — podari-li 
se to vůbec kdy — nálezem primárního výskytu předkambrických žulo¬ 
vých spoust, jež dodávaly klastický materiál jednak slepencům algon- 
kickým, jednak i kambrickým. 
IV. 
Žitecký horizont českého kambria, jeho poměr k algonkiu 
a ostatnímu kambriu. Některé poznatky tektonické. 
Sledováním spodních hranic příbramského kambria proti algonkiu 
a podrobným petrografickým výzkumem kambrických hornin nabyl jsem 
přesvědčení, že Pošepného slepence žitecké vyskytují se pravidelně 
XXXIV. 
