v podobě typické a které jsme zjistili též u pily nedaleko lázského rybníka 
a sev. od Roželova pod Třemšínem. Nezdá se nám tedy, že přímé nadloží 
žiteckých slepenců od Zítce a Strejčkova jest totožným (aspoň pokud 
petrografické povahy se týče) s těmi horninami, jež jako pravé vrstvy 
bohutínské označujeme. 
Světlé, nedosti pevné křemité pískovce se zelenavým chloiiticko- 
hlinitým tmelem z nadloží žiteckého horizontu na jz. konci prvního pásma 
drobového se vyskytující představují nám prostě poznenáhlý přechod 
slepenců žiteckých do pevných světlých křemitých pískovců a slepenců, 
jež P o š e p n ý označil jakožto vrstvy březohorské a které se kryjí s před¬ 
stavou slepenců třemošenských. Zcela podobně jest vyvinuto bezprostřední 
nadloží žiteckých slepenců u Narysova a na Vojně. 
Jinak tomu však jest již u Dubna. Zde objevují se nad žiteckými 
slepenci hrubozrnné slepence s valouny křemennými a buližmkovými 
(a specielně u Dubna i dioriticko-aplitickými) nedostatečně setmelenými 
hmotou hlinito-železitou, která dodává slepencům těm charakteristické 
růžové barvy. Hranice žiteckých vrstev proti těmto slepencům stává se 
pak značně zřetelnější a lze ji kartograficky poměrně dosti správně vy- 
značiti. Tytéž slepence jako u Dubna nacházíme v bezprostředním nadloží 
horizontu žiteckého všude dále směrem k sv. a to jak v prvním, tak i druhém 
pásmu drobovém. Zjistili jsme je u Občova, na Vel. Chlumu u Suchodolu, 
u KotenČic, v polích mezi Rosovicemi , Sychrovem a Vobořištěm , u sv. Anny 
jz. od Dobříše, u dobříšského vodovodu, na záp. svahu Čihadla u Dobříše, 
pod ToČkou, na Spáleném { 554), Kazatelně (524), v lesích u Roubené studánky, 
na Malém Chlumu u Bukové, u Hlubose, u mlýna Valchy, sev. od Škrtilky 
u Trhových Dušník a posléze u Orlova. Nejtypičtéji jsou vyvinuty u Hlubose 
(na Malém Chlumu), i navrhuji, aby tyto drobivé, snadno rozpadavé sle¬ 
pence, po příp. pískovce, barvy růžové, jež zdají se býti dobrým horizontem 
pro velkou část příbramského kambria, byly nazvány klubošskými. Jsou-li 
hlubošské slepence soudobé š Pošepného pískovci bohuťmskými, 
nelze dnes ještě s určitostí pověděti. 
fflubošské slepence přecházejí místy do pískovců, rovněž snadno roz¬ 
padá vych, s njmiz se mohou stndati v několikerém opakování. Tak tomu 
jest na př. sev. od Trhových Dusník, u Německých Pasek a j. Směrem k nad¬ 
loží stávají se horniny tyto světlejšími, křemitý tmel jejich jest pevnější, 
takže nerozpadají se již tak snadno jako slepence a pískovce hlubošské. 
Jv. od Obecnice, u Sádku, u Bradkovic a v údolí Litavky mezi mlýnem 
Valchou a Bekovým mlýnem u Dominikálntch Pasek jsou tyto pevné, často 
slídnatě červenavé neb šedé pískovce, často s břidlicemi se střídající a na 
fnnóha místech krásné diagonální zvrstvení jevící velmi mnohutně vy¬ 
vinuty. Teprve u Bekova mlýna sev. od Dominikálntch Pasek následují 
vnadloží tě chto „sádeckých" vrstev, jak je provisorně Označuji, 47 ) pravé 
•: mo J e vrstvy jsou totožný s „červenými břidlicemi a pískovci 
v slepencích .jež Liebus na mapě své práce: „Geol. Stuďien am Sůdostrande 
