57 
z důvodu, že neposkytly až do tehdejší doby trilobita z rodu Paradoxides, 
význačného pro kambrium střední. Později byl však Paradoxides sp[ 
v těchto světlých pískovcích přece nalezen, a to ve dvou exemplářích, 
z čehož nutno souditi, že i světlé křemité pískovce na Kamenné Hůrce a Milči 
náleží již kambriu střednímu .®) Pan Dr. Jaroslav Perner laskavě 
svolil, abych uvedl v této práci jakožto jeho náhled, že onen horizont, kde 
se vyškytá nový, jím nalezený Paradoxides na Milči, odpovídá asi horizontu 
Paradoxides oelandicus v kambriu skandinávském. Druh tento jets nový, 
liší se sice od Paradoxides oelandicus, ale patří do téže skupiny druhové. 
Poněvadž zóna Paradoxides oelandicus ve Skandinávii jest nejspoa- 
nější zonou kambria středního, jest dosti oprávněno pokládat i i světlé homo- 
miktní pískovce a slepence křemité na Kamenné Hůrce a Milči přibližně, 
za nej spodnější kambrium střední v Čechách. 
Obraťme se nyní do území příbramsko-jineckého. Smíme-li něco 
ze souvrství pod paradoxidovými břidlicemi v území tomto dobově srov- 
návati se světlými homomiktními pískovci a slepenci z Kamenné Hůrky 
a Milče, pak jsou to jen nejvyŠŠí polohy slepenců třemošenských, které oproti 
světlým nejspodnějším slepencům a pískovcům území skrejsko-tejřovického 
jsou o mnoho mocnější. Jak jsme ale výše ukázali, jsou ještě pod typickými 
slepenci třemošenskými vyvinuta ohromná souvrství různých drob a sle¬ 
penců, od třemošenských odlišných, takže slepence třemošenské proti těmto 
jsou vlastně poměrně jen mladší částí příbramského kambria. Jsou to 
předně naše vrstvy „sádecké", pod těmito pak drobivé slepence lfdubošské 
a posléze na basi kambrického souvrství slepence žitecké. Uplynula 
tedy od usazení slepenců žiteckých až k vytvoření nejvyšších poloh sle¬ 
penců třemošenských, t. j. nej spodnějšího pásma kambria středního, doba 
nesmírně dlouhá, jest tedy zcela oprávněno, budeme-li periodu ukládání 
spodnějších horizontů příbramských drob a slepenců čítali z největší části 
již do kambria spodního. O příslušnosti pak nejstaršího horizontu jejich, 
slepenců žiteckých, ke kambriu spodnímu, myslím, že nemůže býti nejmenší 
pochybnosti. 
Máme-li tímto bezpečně zjištěno v Čechách kambrium spodní , máme 
tím podán i nový důkaz, že naše označování azoických vrstev Barran- 
deových etáží A a B (příbramských či plzeňských břidlic) jakožto algon- 
kium jest zcela případné. Dalším důsledkem toho jest položení prvního 
zvrásnění našeho algonkického souvrství a jeho první denudace již do doby 
předkambrické, tedy asi do nejmladšího algonkia. Až dosud panující 
názor, 64 ) že odnos a zarovnání předkambricky zvrásněného českého 
algonkia spadá z největší části již do kambria spodního, jest výsledkem 
pozorování našich tedy poněkud pozměněn. 
M ) Srv. Radim Kettner: Ein Beitrag zuř Kenntnis des Kambriums 
von Skreje, Věstník král. čes. spol. nauk 1913, str. 12. 
M ) Viz o tom na př. Cyr. ryt. Purkyně: Geologie okresu plzeň¬ 
ského, Plzeň 1913, str. 12 dole pod čarou. 
XXXIV. 
