50 
údolních drah. 69 ) V severních oblastech Barrandienu arci potkáváme se 
s častým případem epigenese ve vývoji údolí, o níž Krejčí a F e i st¬ 
ín a n t e 1 samozřejmě neměli ani tušení, ale v Brdech po tolika přesvěd¬ 
čujících dokladech, jež jsem na svých tourách viděl, soudím, že názor 
Krejčího o přímém tektonickém vlivu příčných zlomů na vývoj údolí 
jest zcela přijatelný. 
V. 
Úvaha o stáří horizontu žiteckých slepenců. 
Jest nyní konečně otázka, jaké stáří máme přičítali slepencům Ži- 
teckým. V mohutném souvrství slepenců, drob a břidlic kambrických, 
jež nám údolí Litavky severně od Příbramě odkrývá, vy stupují spolehlivé 
zbytky organické teprve v paradoxidových břidlicích jineckých. 
Ze starších vrstev, než-li jsou tyto paradoxidové břidlice, poskytly 
v Čechách až dosud zkamenělin pouze světlé homomiktní pískovce kře- 
mité na Kamenné Burce a MilČi u Tejřovic. 10 ) Jest nepochybno, že para¬ 
doxidové břidlice jinecké jsou naprosto identické, pokud se stáří týče, 
s paradoxidovými břidlicemi v Tejřovickh a Skrejích, přes to, že v ohledu 
petrograíickém možno mezi oběma jisté rozdíly stanovití. Nenalézáme 
v obvodu jineckém petrograficky shodných hornin s temnými hrubozrn- 
nými polymiktními slepenci drobovými, ani s vápenitými pískovci 
lokality „Pod trním". Leč horniny tyto v okolí Tejřovic a Skrej se vysky¬ 
tující jsou jen faciemi paradoxidových břidlic, s nimiž se střídají a k nimž 
organicky přímo náležejí. Naproti tomu však možno světlé homomiktní 
pískovce a slepence křemité na Kamenné Hůrce a na MilČi u Tejřovic, 
jakož i na jiných místech u Skrej se vyskytující, ostře cdděliti cd svrchnějších 
souvrství k paradoxidovým břidlám náležejících. 
Srovnáváme-li souvrství kambrická pod paradoxidovými břidlicemi 
vyvinutými v obvodu skrejsko-tejřovickém s obvodem jinecko-příbram- 
ským, shledáváme, že v tomto kambrické podlcží paradoxidových břidlic 
jest mnohonásobně mocnější, než v prvním. Jest tedy nepochybno, že 
sedimentace nastala v době kambrické mnohem dříve na jihových. křídle 
„Barrandienu", než v území skrejsko-tejřovickém, t. j. na křídle severo¬ 
západním. Okolnost tato nasvědčuje transgressi kambrického moře směrem 
k severu v době nedlouho předcházející usazení paradoxidových břidlic. 
Světlé homomiktní pískovce křemité na MilČi a Kamenné Hůrce, 
nejstarší organické zbytky v Čechách chovající, byly původně Pom- 
peckým^a Jahnem® 2 ) kladeny již do kambria spodního, a to hlavně 
“) I- c. **), str * 76. 
*°) Srv. J. J. Jahn: Ueber die geologischen Verháltnisse des Cambrium 
von Tejřovic und Skrej in Bohmen. Jahrb. d. k. k. geol. Reichsanst. 1895. 
41 ) Die Fauna des Cambrium von Tejřovic u .Skrej in Bohmen. Jahrb d k. k. 
geol. R.-A. 1895. 
B )U *). 
XXXIV. 
