5. Pokud až dosud zjistiti se dalo, jest vrstevní sled kambria příbram¬ 
ského v údolí Litavky asi tento: po žiteckých a hlubošských slepencích 
u Bradkovic a Doniinikálních Pasek následuje mocné souvrství vrstev 
„sádeckých”, kterými rozumím pevné křemité, někdy i dosti slídnaté 
pískovce barvy červené neb šedé s vložkami břidlic. Nad těmito spočívají 
mohutné slepence třemošenské a na těchto paradoxidové břidlice jinecké. 
Místy zakončen jest vrstevní sled kambrický křemitými hrabozrnnými 
slepenci ještě na paradoxidových břidlicích spočívajícími (Vystrkov, Ze¬ 
lený mlýn, Felbabka a j.) 65 ) 
6. Pokud se stáří týče, náležejí Zitecké slepence určitě, slepence hlu- 
bošské pak, vrstvy sádecké a patrně i velká část slepenců třemošenských 
s velikou pravděpodobností již ke kambriu spodnímu. Důvodem pro to 
jest hlavně daleko větší mocnost kambrického podloží paradoxidových 
břidlic v obvodu jinecko-příbramském, než v obvodu skrejsko-tejřovickém. 
Ekvivalentem světlých homomiktních pískovců a slepenců z Milče a Ka¬ 
menné Hůrky u Tejřovic, jež poskytly nej starší organické zbytky v Čechách 
a náležejí k nejspodnější zóně kambria středního (asi zóně Paradoxides 
oelandicus), může býti v obvodu jinecko-příbramském jen nejvyšší poloha 
slepenců třemošenských. 
7. Z petrografického výzkumu žiteckých slepenců vyplývají tyto 
důsledky pro české algonkium : 
a) Přítomnost nej různějších odrůd spilitových dosvědčuje poznovu 
předkambrické. stáří vyvřelin komplexu spilitového. 
b) Zjištěním četných valounů hrubozmných žul, žul písmenkových 
a hornin aphtických podán nový důkaz o existenci předkambrických hlu¬ 
binných vyvřelin v Čechách. 
c) Přítomnost těchto hlubinných vyvřelin jako valounů ve slepen¬ 
cích žiteckých nasvědčuje, že denudace předkambricky zvrásněného 
komplexu algonkického musila býti ohromná, mohla-li i hlubinná tělesa 
eruptivní obnažiti. Z poznatku sub 6. uvedeného pak plyne, že denudace 
tato spadá asi již do doby algonkické. 
8. Výzkumem žiteckého horizontu příbramského kambria a zároveň 
sledováním i ostatních horizontů kambrických i algonkia došli jsme k těmto 
poznatkům tektonickým : 
a) Nelze přijímati isoklinální stavbu kambria mezi Jinci a Hlubošem, 
jak ji L i e b u s na základě nesprávné identifikace slepenců různého stáří 
chce vykládati. 
b) Na Příbramsku jsou dislokace několikeré povahy: podélně a příčné. 
Podélné jsou pak dvojího rázu: přesmyky (příbramská rozsedlina jílová 
a hranice dubenecko-druhlického pásma proti I. pásmu břidličnému) a pravé 
poklesy či zlomy (dislokace u kozičínské šachty a Lázu). Příčné zlomy 
*) Srv Liebus: Die BrucWinie des „Vostrý" im Bereiche der SW-Sektion 
des Kartenbl. Z. 6, Kol. X., Jahrb. d. k. k. geol/R.-A., 1910. 
XXXIV. 
