VI. 
Závěr. 
Úkolem této práce bylo sledovali nejspodnější kambrium v širším 
okolí příbramském (od Mníšku až po Rožmitál) a přesvědčiti se tak, co 
znamenají vlastně t. zv. „ slepence Žitecké”, kterými P o š e p n ý rozuměl 
nejspodnější člen kambrického souvrství na Příbramsku, jichž povahy 
však ve svých pracích nikde necharakterisoval. Pozorováním naším bylo 
zjištěno: 
1. Že na basi všech tří kambrických prahů na Příbramsku (pásmo 
dubenecko^drahlické, I. a II. pásmo drobové) pravidelně se vyskytují 
slepencovité horniny udržující společný petrograíický ráz zcela odlišný 
od ostatních hornin kambrických a jevící se tak jakožto význačný horizont 
stratigrafický. Mezi tyto slepencové horniny spadají též P o š e p n é h o 
„Žitecké slepence “ na typické lokalitě Žitci u Nesvačil, tvořící nejspodnější 
člen kambrického souvrství v profilu Žitec-Vranovice , jejž P o š e p n ý 
vzal za základ svého rozčlenění kambria příbramského ve 3 stupně. Na¬ 
vrhuji tudíž, aby Pošepného označení bylo zachováno a nej spodnější 
slepence kambria příbramského byly zvány Ziteckými. 
2. V ohledu petrografickém jsou slepence žitecké polymiktními sedi¬ 
menty nestejného zrna s tmelem chloritickým a většinou ostrohrannými 
neb málo zakulacenými úlomky hornin algonkických, jmenovitě spilitů, 
jakožto podstatnými součástkami vedle zrn křemenných. Povaha klas- 
tického materiálu poukazuje na transport z neveliké dálky. 
3. Žitecké slepence spočívají všude na algonkiu, a to diskordantně. 
Diskordance ta plyne: 
a) z přímého pozorování poměru uložení kambria k algonkiu v čet¬ 
ných profilech, jmenovitě na Tuškovském vrchu, v Lipíži, v údolí Litavky 
sev. od Trhových Dušník a proti Škrtilce; 
b) z okolnosti, že žitecké slepence transgredují přes nestejně staré 
sedimenty algonkické: v prvním pásmu drobovém přes nejmladší stupeň 
algonkický (s horizontem slepencovým), v drahém pásmu drobovém přes 
starší stupeň čes. algonkia (se spility a buližníky); 
c) ze značného zastoupení všech druhů hornin algonkických, i hlu¬ 
binných, ve slepencích žiteckých jakožto valounů. 
4. Horizont žiteckých slepenců jest spojen s nadložními slepenci, 
pískovci a drobami příbramského kambria pozvolnými přechody. Podle 
Pošepného mají býti bezprostředním nadložím žiteckých slepenců 
temné^ křemité pískovce bohuťmské. Ty však mají platnost nanejvýše jen 
v jz. části příbramského kambria; od Dubna a Orlova směrem k SV počínaje 
všude tvoří nadloži žiteckých slepenců drobivé hrubozrnné slepence barvy 
načervenalé, tu a tam s pískovci se střídající, jež označuji jakožto sle¬ 
pence hlubošské. 
XXXIV. 
