dutá buněčná stopka pouze předurčenou drahou vláken zrakových, jak 
to His původně naznačil. Nejprv byl to K e i b e 1 (1889), jenž zjistil, 
ze vlákna zraková netvoří se v mozku, nýbrž na periferii; nepodal však 
důkazu, že děje se to v sítnici. His (1890)* *) objevil vlákénka nervová 
v sítnici, která vycházela z buněk sítnicových, křivulovitě zahnutých 
byv upozorněn před tím nálezem, jejž učinil Ramon y Cajal u ptáků! 
u těchto končí věčí část vláken zrakových v mozku (lobi optici) volně ni¬ 
koliv v buňkách, musí prý tudíž východištěm vláken zrakových býti buňky 
periferní, t, j. sítnicové. Froriep (1891)2) podal již přesvědčivý důkaz 
že u embryí žraločích jest stadium, v němž nalézají se vlákna optická jednak 
v sítnici, jednak počtem stále ubývajíce, jen v jedné šestině stopky oční 
poblíž oka; další však (proximální) část stopky oční ku mozku jest bez 
vláken, majíc stěny jen úplně buněčné. Podobné údaje učinil Assheton 
(1893) u amphibií a ptáků, Robinson (1896) u ssavců, zvláště u hlo¬ 
davců. U kostnatých ryb nebyl důkaz o retinalním původu vláken optic¬ 
kých proveden, až r. 1908 nalézti lze v embryologické stati, již zpracoval 
M ^ Nl ír ba " m Pr ° Graefe_Saemisc hovu příruční knihu 
očního lékařství 3 ), tuto kratičkou zprávu: „u lososích zárodků, 29 dní 
starých, mohl jsem na jednom praeparatě zřetelně dokázati vlákna ve 
stopce pohárku očního a to jen na jejím obvodu, v centrální části pak 
nikoliv/* 
Jak jest viděti, nejsou důkazy sítnicového původu vláken zrakových 
příliš četné a bylo by odvážlivé, činiti obecně platný závěr, že vlákna zra¬ 
ková u všech obratlovců jsou výplodem embryonálních buniček (neuro- 
blastů) sítnicových. Přiléhavý výraz nynějšímu názoru dal Bonnet ve 
své učebnici embryologie,. označiv dvojstěnný pohárek oční, jehož mezi- 
stěnova štěrbinovitá dutina ústí a souvisí pomocí duté stopky s dutinou 
embryonálního mozku, co ophthalmocephalon ; pak by měla centripetalní 
na spodině mozku se křižující vlákna zraková morphologický a embrya 
logický význam pravé komm ssury mozkové. 
Zabývaje se již po delší dobu řešením otázky, jakým embryologic- 
kým způsobem povstává křížení se vláken čivů zrakových na spodině 
mozkové, předsevzal jsem velmi četná vyšetřování na zárodcích ptačích 
(Corvus Larus, Fringilla, Turdus) a rybích (Coregonus mařena); tento 
matena! sbiraí jsem s prof. V. Matysem, jenž použil k tomu cíli podpory 
České Akademie a také práce na tomto podkladě uveřejnil. U ptáků svrchu 
zmíněných mohl jsem potvrditi periferní původ vláken zrakových na ne- 
*) A. Froriep: Die Entwickelung des Auges, S. 254. 
*) Týž: Die Entwickelung des Sehnerven, Anat. Anzeiger VI., Jhrg. 1891. 
. rj Ž 'I )T : °®^ ar Her twig: „Handbuch der vergleicheuden imd expe- 
Z A^« ^ geSCMchte d6r Wirbeltiere ’ B - II Die Entwickelung 
Kap.Vlil.S. 18 in Graefe^Saemis 
Eritwickelungsgeschichte des menschlichen Auges. 
„ _ i. Handbuch der Augenhoilkunde. 2. Aufl. 
XXXV. 
