stopku, jest zubovitě klikatá. O tom lze se přesvědčiti na frontálním řezu 
(obr. 4.) stopky ze dne 14. a na příčném průřezu stopky prvotního váčku 
15. dne (obr. 5. a 6.). 14. a 15. den jest čočka dosud hutně buněčná a sou¬ 
visí s ektodermem. 
Při silnějším zvětšení rozpoznati lze pouze, že hranice buněk epitheli- 
alních na periferii jich (na straně basální) jest složena jen ze stěny buněčné, 
snad tu poněkud stluštěné, čímž dojem hraničně blanky povstati může. 
Na frontálních řezech, tudíž ve své Uouštce, jest dutá stopka, spojující 
stěnu mozkovou a váček oční, znatelná na 10 řezech, délku její pak na 
řezech sagittalních t. j. mezi stěnou mozkovou a stěnou nyní již dvoj- 
stěnného pohárku očního (ve směru lateromediálním) odhadnouti lze 
pouze' na 5 řezech. Jest tudíž krátká a mohutná. Stavba stěn stopko¬ 
vých složena jest až do 17.—18. dne stále pouze z jedné vrstvy radiamích 
epithelových buněk (Held 1. c. 88 — t. zv. durchreichende Zellen —) 
jen dlužno jest uvésti, že 17. dne pozorovati lze již podélné žíhání proto- 
plasmatu kol centrálního kanálu. 17. den čočka dosud souvisí s ekto¬ 
dermem a má počátek dutinky, mimo to však na periferii stopky, kde až 
dosud tísnila se známá, podlouhlá ovální jádra embryonálních buněk, 
vyškytá se při obvodu buniček světlejší část protoplasmatu (obr. 6. 1), méně 
se zbarvující, tvoříc pruh koncentrický se zevním obalem mesodermálních 
buniček; tu pak počíná zřetelněji se objevovati časté přestupování tohoto 
protoplasmatu buněk epithelialních mezi buničky obalu mesodermálního 
a naopak z této mesodermální, klikaté pcchvové vrstvy výčnělky proto- 
piasmatické přímo mezi buničky epithelové. 
Na podobné útvary poukazuje Seefelder (1. c. 426) mezi ba- 
salní (zevní) hranicí sítnicovou a mesodermem v okolí oka. (Seefelder 
(1. c. 247). 
XJdaje Seefelderovy co do ohraničení buněčných vrstev sítni¬ 
cových proti nitru pohárku očního (sklivci) rovněž mohu potvrditi. Jest 
totiž v tomto stadiu „vnitřní ohraničení epithelií sítnicových mnohem 
ostřejší, tvoříc jemnou obrubu, ač nelze mluviti ještě o membranosním 
útvaru". V protoplasmatu buněk sítnicových, jež ohraničují himen po¬ 
hárku, v nichž dosud bylo pozorovati jen podélné žíhání, které jest nej¬ 
spíše výrazem podélných, různě sříznuiých stěn buněčných, nalézti lze 
dutinky a štěrbinky v protoplasmě. Tyto dutinky prostoupeny jsou napříč 
dlouhé osy buněčné různými můstky, jako začátek vrstvy, již nazval 
His Randschleier a jejíž vývoj Held 8 ) novými methodami vysvět¬ 
luje (s. 77). 
Zaznamenávám pouze toto pozorování u Coregonu teprv ve stadiu 
pohárku očního, což Seefelder u člověka popisuje již v době prvot¬ 
ního váčku očního. Na tomto místě zvlášť opět vytýkám, že nezabýval 
jsem se histogenesí, k čemuž by nebyl také materiál, který byl sbírán, 
konservován a barven již před vydáním spisu Heldova a method jím 
nově zavedených, zcela vhodným. 
XXXV. 
