V 17. dnu lze již zřetelně dokázati povrchový obal, zahalující sítni¬ 
cové vrstvy při sklivci a to zvlášť v krajině zadního pólu. V sítnici neleží 
již jednotlivé, dlouhé válcovité buňky epithelialní vedle sebe, sáhajíce přes 
celou tloušťku sítnice s jádry spíš na periferii uloženými, nýbrž jádra obje¬ 
vují se již v různé výši, jakoby počet buněk sítnicových byl již větší. Ve 
stopce však dosud zůstává skladba z jednotlivých buněk, které celou 
tloušťku stěny duté stopky prostupují. Teprv 19. den, kdy čočka již jen 
nepatrně souvisí s ektodermem a obsahuje větší dutinku, nastává změna 
i ve skladbě stopkových stěn; místo jedné řady táhlých buněk objeví se 
kolem centrálního kanálku stopkového ovální jádra buněk v několika 
řadách nad sebou; mimo to viděti jest na periferii buněk bezjademý proto- 
plasmatický lem (obr. 6). V okolí stopky, v mesodermálních buničkách, 
které dosud rozloženy byly volně a jichž protoplasma bylo spíš laločnaté, 
kridlaté a jádro zaokrouhlené, objevuje se pozoruhodná změna; jako po¬ 
čátek zřetelnější mesodermální pochvy uloženy jsou již četněji, než dříve, 
buničky, které jsou nyní po povrchu stopky protáhlé, a chovají také podlou¬ 
hlejší jádra. V následujících dnech vyplní se stěny stopečné 3—4 řadami 
buniček nad sebou, jádra jich jsou zdánlivě menší a kratší oproti bývalým 
známým, podélně oválním jádrům epithelových buněk centrálního nervstva, 
jež Held (v míše) nazval „jednoduchými buňkami epithelovými". 
V oněch rozmnoženýcn buničkách jest as od 20. dne počínaje ve stěně 
stopky zvláště nápadno místo, kde později probíhají vlákénka čivu zrako¬ 
vého ze sítnice ku mozku, t. j. v okraji ventrokaudálním ; tam zvlášť zdají se 
jádra útlejší a sytěji se barvící. Na tomto místě nalézáme pak v následují¬ 
cích dnech zpravidla mezery mezi jednotlivými buničkami, jako by proto¬ 
plasma z části vymizelo a jádro vyšinuto bylo ze své obvyklé radiární po¬ 
lohy do poloh různě šikmých (obr. 7. a 8. A)*); místy viděti lze změny 
chromatinových zmeček, odchylky v uspořádání jich a různost barvení 
se proti jádrům v těchto místech předešlých stadií, jakož i proti okolním, 
pravidelně paprskovitě urovnaným buničkám. Tento nález odchylného 
obrazu mikroskopického ventrokaudalně na obvodu ve stopce udržuje se 
i v dalších dnech 22.-24. kdy (obr. 8. K), v přiléhající, mesodermální 
pochvě objevují se sytě zbarvené, podlouhlé, vazivové buničky, jichž 
výběžky upomínají již na vazivová vlákna, jen jádra jsou ještě poněkud na¬ 
příč mohutnější, ale delší původních, v pochvě pak kladou se buničky i svými 
výběžky za sebou kolem stopky jedna za druhou, objímajíce buničnou 
stopku (obr. 7 m.) jako pás z jednořadých buněk a jich výběžků složený 
v sousedství pak ostatní buničky mesordermalní zůstávají ještě uloženy 
po různu, volně, navzájem dost vzdáleny; v některém praeparátu povstává 
mezi touto pochvou mesodermální a buničkami stopky na onom místě 
— t. j. ventrokaudálně — při pochvě štěrbinka (obr. 8 š), která dál proxi- 
malně k mozku přestává, takže stopka jest opět hutně buněčná. 
*) Na °braze 7. dole: značka K jest nesprávně umístěna. 
XXXV. 
