vidíme, že vlákna zraková dorostla pouze, do vzdálenosti 11—12 řezů od 
centra — od tohoto řezu počínaje až k řezu jdoucímu středem mozku byla 
centrální část stopky oční dosud plné buněčná. 
Ve 27. dnu čítalo jedno embryo 85 řezů, neuroblasty byly ve větším 
počtu v 16., svazky vláken zrakových v pozadí sklivce v 19. řezu; 
vlákna ve stopce zjištěna byla nejdále ve 24. řezu od předního pólu oka\ 
byl-li by střed embrya, byť jen zcela přibližně, as u 42. řezu, zůstala 
poslední vlákěnka vzdálena od středu mozku o 18 řezů. Řez, který jest 
považovati za střed mozku, určiti lze mikroskopickým vzezřením basální 
stěny mozkové se středem hypophysy a předního příčného hrbolku (Torus 
transversus). Není snad ani potřebí, zmíniti se zde o známém zjevu 
v embryologii, že v téže době nebývá u všech zárodků vývoj co do 
velikost a pokročilosti ve vzrůstu stejný. 
Již u druhé serie ze dne 27. mělo embryo 92 řezy, neuroblasty v právo 
as ve 17., svazky vláken před a u foetalní štěrbiny (na zadním pólu) ve 
21. řezu, do stopky pak byly vrostlé až do 39. řezu, přibližně od středu mozko¬ 
vého vzdáleno o 7 řezů. Podrobnější zprávy o dalších sériích a oku levém 
podal jsem v pojednání, jehož předmětem jest vývoj křížení se vláken 
čivu zrakového na spodině mozkové (chiasma). 4 ) 
Dokázav, že u zárodků (Coregonus mařena) 24. dne nalézají se vlá¬ 
kěnka zraková pouze v oku, od tohoto dne pak až do 27. dne prorůstají sice 
aále, avšak jen do distální části spodiny buničné stopky, nikoliv aŽ do mozku, 
rozmnožuji tím neznačný počet obratlovců, u nichž bylo již zjištěno, 
že vlákna zraková mají původ sítnicový; u kostnatých ryb jest to rod 
teprv druhý, čítáme-li krátkou podobnou zmínku Nussbaumovu 
(1. c.) o zárodcích lososích. Pozoruhodno jest, že nalezl jsem počet vlákének 
a svazečků nervových dle dnů postupující, ve 24. dnu ku př. 4—5, 
později pak již 9—10; ovšem jest to počet zcela přibližný, k vůli srovnání; 
také ve stopce jest počet průřezů svazečkových ve zmíněných dutinkách 
ventralně na obvodu stopky, čím dále k mozku, tím menší, až viděti jest 
pak v dutince již jen 1—2 průřezy (obr. 12.); za 4 týdny, t. j. 28. dne 
jest již skřížení se vláken čivu zrakového, chiasma, vytvořeno, při čemž opět 
již nastalo další rozmnožení svazků nervových jak při foetalní štěrbině 
v oku tak i ve stopce. Lumen ve stopce (centrální kanál) jest v době 
prvního křížení se vláken na basi dosud zachováno a obklíčeno buničkami 
epithelialními, takže svazečky vláken zrakových nevyplňují stopku, nýbrž 
přímo u oka pouze as ventralní polovinu stopky, u kanálku přiléhá ještě 
úzká řada buniček, oddělujíc dutinku obsahující vlákna (ventrální) od du¬ 
tinky centrálního kanálku; dále centripetalně ubývá vlákének zrakových, 
takže zaujímají již sotva (ovšem zcela přibližně) 1 { 4 —-V B —-*/ g buněčné výplně 
ve stopce; což rovněž platí o dalším centripetalním průběhu do zadní 
stěny žlábku optického (recessus praeopticus). Ve 29. a 30. dnu zaujímají 
již svazečky, po případě vlákénka zraková, již as */t tloušťky stopkové^ 
dosahujíce již světlosti centrálního kanálku, jenž při dalším rozmnožování 
XXXV. 
