10 
a j., jest z jiných prácí embryologických známo. Ku námitce, že by podobné 
barvení nestačilo, uvésti lze odpověd Seefelderovu, jemuž výtka 
podobná byla učiněna (1. c. 441). Doslovně praví: „Was aber die Darstell- 
barkeit der jungen, ausgebildeten Nervenfasem anbetrifft, so wird niemand 
behaupten wollen, daB es dazu besonderer Fárbmethoden bedarf.“ 
Mohu tento výrok jen potvrditi. Ovšem, jak svrchu již uvedeno 
bylo, nalezl jsem jednotlivá vlákénka zraková — neurofibrilli — vystupující 
z typických neuroblastů, nejprv od 24. vývojového dne na vnitřním po¬ 
vrchu sítnice, při zadním pólu oka, avšak jen velmi spoře a ne delšího 
průběhu, tak že dále do stopky oční nesáhala. Od 26. dne počínaje 
objevují se již četnější vlákénka ze sítnice, vyrůstajíce přehnuté a pak 
bičíkovitě probíhajíce, až se vždy po několika dohromady spojí ve 
hrubší klikatý svazeček, jenž se dost intensivně zbarvuje; svazečky tyto 
sbíhají se jako metlice do držadla neb. vějíř v rukojeť do foetalní štěrbiny 
ku vazivu, jež provází A. Hyaloideu (viz obr. 9, 10.), odtud pak do ven- 
tralní stěny stopky oční; do této ventralní stěny a to do její rostralní 
části, jako do předního ramene úhlu dolů otevřeného, jejž vyplňuje 
široký průřez cévy oční, vstupují prvotní svazečky čivu zrakového; vždy 
lze je rozeznat i bud na příčném neb podélném řezu v dutince, zcela při stěně 
cévy, mezi touto a epithelialními buňkami stopky. 
Z tohoto ventralního místa, dolů konkavního, dvojstěnného, ústí stopky 
sledovati lze již snáze svazečky, po případě jednotlivá vlákénka, dále do 
cylindrické stopky, jak jest s dostatek známo z prací embryologických 
u jiných obratlovců, vždy na straně ventralní; dle mých praeparátů od¬ 
povídala by poloha prvních vláken zrakových spíše poloze ventrokaudální 
ve válcovité stopce a to vždy v prostoru štěrbinovitém, jenž ohraničen 
jest na periferii přímo stěnou cévy, směrem k ose pak ku kanálku stop¬ 
kovému epitheliemi více neb méně změněnými neb jich zbytky; tento 
průběh přímo mezi přiléhající cévou a epitheliemi stopkovými lze sledovati 
ve směru centripetalním dále, až céva proximalně u stěny mozkové se 
od průběhu stopky odchyluje. Jak se lze přesvědčit!, jest hyalodea pouze 
jednou větví širokých, tenkostěnných cev krevních, jež obstupují stopku 
oční. Po oba dny vývojové, 26.-27., nedosahují však vlákna (svazečky) 
zrakové až ku svému zakončení centrálnímu a chiasma z pravidla není 
dosud vytvořeno, což zvlášť platí o 26. dnu. Uvádím prozatím údaje 
o pravém oku ve dvou sériích ze dne 26., a rovněž ve dvou ze 27. vývo¬ 
jového dne. Embrya byla rozřezána sagittalně, od oka k oku. V první 
sérii z 26. dne byl počet řezů 77; v pravém oku, lze dokázati zřetelně 
četnější neuroblasty as v 15. řezu, vějířovité svazky vláken zrakových 
(u zadního pólu dutiny sklivcové) v 19. řezu; svazečky čivové lze sledovati 
ve směru centripetalním jen do 27. fezu ; v druhé sérii ze 26. dne bylo 
řezů 80; neuroblasty v pravém oku as v 15. řezu, vějířovitá vlákna zraková 
v 20. řezu, centripetalně sáhala do 28. fezu; vezmeme-li, byť zcela zhruba 
střed mozku v prvním případu as u 38. v druhém as u 40. řezu embryem’ 
XXXV. 
