13 
čivu zprohybána (viz obr. 15.) přečnívajícími sem jádry. Nyní od 36. dne 
zvláště však 37. a 38. dne sledovati lze již v pochvě buničky mesodermální, 
které jsou obráceny z pochvy dovnitř a vnikají mezi vláknitou hmotu 
cévovou, zřetelně pak vysílají jemný, krátký protoplasmatický výběžek 
směrem do nervu. Velmi pořídku zastiženo jest v jedné rovině řezu několik 
výběžků takovýchto buněk, brzy pigmentovaných, v kompaktním jinak 
čivu (obr. 15.); mimo to pozorovati lze již častěji z obou protilehlých stran 
pochvy čivové vláknité výběžky buněk pochvových, zpravidla nikoliv však 
přímo proti sobě, nýbrž střídavě shora, sdola. Také tyto změny objevují 
se nejprve za bulbem a to v rostrodorsální části čivu. Podobné vláknité, 
krátké výběžky buniček pochvových, šikmo do povrchu nervu položených 
nalézti lze později, ač v menším počtu i v celém čivu dále centrálněji při 
buněčné stěně mozkové. Posud však nebylo lze dokázali ani jediné buničky ve 
vláknině čivové uvnitř nervu ; první takovouto buničku poblíž osy nervu nalezl 
jsem teprv 39 . dne. Teprv od tohoto dne pak již zjistiti lze častěji, že při 
bývalém výtoku pochvové buničky mesodermální vyskytly se uvnitř 
nervu buničky rovněž tvaru mesodermálního , vysílající výběžky mezi tkáň 
nervovou (obr. 15. m.). Tyto výběžky buněčné od nových buněk uvnitř 
vlákniny nervové, dříve massivnf, počtem i 2—3 na jednom místě, na¬ 
značují svou polohou zřetelně budoucí vazivovou přehrádku dospělého 
nervu, která tvoří ve vláknině nervové zářezy od povrchu do vnitř; zá¬ 
řezy tyto nesáhají s jedné strany na přič nervem až ku pochvě opačné 
strany, nýbrž končí blíže středu, vycházejíce střídavě s dorsální, a 
s ventrální části mesodermální pochvy. Vývoj těchto částečných zářezů 
v čivu zrakovém jest u vyšetřovaného druhu kostnatých ryb velmi pozvolný, 
neboť ještě u plodu 100 dnů, tedy přes 1 / 4 roku starého (obr. 16.), není roz¬ 
dělení těmito septy vazivovými tak pokročilé, jako v dospělém tvaru. 
Vyvinutý čiv zrakový (obr. 17.) podobá se varhánkově těsně složené 
tlusté bláně, obklíčené vazivovou pochvou, která vysílá přehrádky vazi¬ 
vové mezi střídavé záhyby nervové blány. 
Tento vývoj vazivových sept nervových sledoval jsem pečlivě od 
35. dne dále na velmi četných zdařilých sériových řezech. Po celé tři dny 
vývojové, od 35. do 38. dne, tedy po dobu na embryonální vzrůst poměrně 
dlouhou, byl čiv zrakový, objat jsa hladkou mesodermální pochvou, čistě vlák¬ 
nitý, bez přehrádek a členění, zcela massivní. Teprv v dalších měsících vytváří 
se z buněk pochvových vazivo přehrádkové, o čemž nemůže býti sporu. 
Mohl jsem tedy právem napsali ve své práci „O srovnávací anatomii 
čivu zrakového” , 10 ) že čiv zrakový u kostnatých ryb jest původně massivní 
10 ) Deyl: Příspěvek'ku srovnávací anatomii čivu zrakového. Rozpravy České 
Akademie cis. Frant. Josefa 1895, str. 2 a 3. 
Týž: Bulletin International, Prague, Zur vergleichenden Anatomie des 
Sehnerven, S. 121, S. 122. 
Týž: ,,Con.tribution á l’étude de Tanatomie comparée du neif optique." 
Bibliographie anatomique, Paris, 1896 p. 62. 
XXXV. 
