ROČNÍK XXIII. 
TŘÍDA!!. 
ČÍSLO 36. 
O Vývoji vzájemného prostupu čivů zrakových 
u ptáků. 
Předloženo dne 21. září 1916. 
Předsevzal jsem tato embryologická pátrání u embryí ptačích, jako 
dříve u zárodků rybích, co přípravu ku vysvětlení částečného křížení 
se vláken zrakových u člověka. 
Zprávy o tom, jakým způsobem povstává skřížení se vláken čivů 
zrakových nejen u Člověka nýbrž u obratlovců vůbec, jsou dosud sporé, 
povšechné a neurčité. Příčina spočívá as v nesnadnosti embryologického 
vyšetřování. 
Mihalkovicz (1) (str. 79—80) tvrdí, že u zárodků kuřecích 
vytvoří se nejprv trámce zrakové v zadním oddílu recessu optického 
v zadním jeho záhybu; poněvadž dno mezimozku jest v té době člun- 
kovité, musela by vlákna zraková učiniti na dráze do čivu zrakového 
téže strany ostrý ohyb, volí tudíž, spějíce ku spodině, přímočárný směr 
ku druhé opačné straně mozkové; k tomu podotýká nejednou, že v této 
době jest stopka oční dosud dutá a úplné epitheliální, bez vláken zra¬ 
kových. Tohoto pozorování použil, jak známo, Mihalkovicz proti 
W. M ů 11 e r o v i za důkaz, že vlákna zraková povstávají v mozku a 
rostou do stopky oční směrem centrifugalním. Toto mínění bylo později 
zcela vyvráceno; nyní jest již přesně dokázáno, že vlákna zraková vy¬ 
růstají ze sítnice centripetalně ku mozku; embryologické potvrzení podáno 
bylo ve známých pracích u embryí malých ssavců, selachií, amfibií, ptáků 
a u kostnatých ryb, k čemuž jsem také podal příspěvek v Rozpravách 
České Akademie (2), předloživ důkaz, že u zárodků šíha (Coregenus mařena) 
jr: Roř. 
XXXVI. 
