3 
vrana; ku potvrzení nálezů u těchto dvou rodů hodila se zase často embrya 
jiných ptáků, rozřezaných jak frontálnětak sagittálně. Jest pochopitelno, 
že poměrně často byly zárodky při donášení a zasílání při nej lepší snaze, 
aby se tomu předešlo, odumřelé, tak že tkaft jejich hůře se barvila a vyše¬ 
třování dosti sklamání způsobilo. 
Bylo by však přece bývalo téměř nemožno, vyzná ti se ve spleti 
vláken v krajině chiasmatu, kdybych byl před tím nezabýval se pro¬ 
zkoumáním vývoje jednoduchého křížení se čivů zrakových u kostnatých 
ryb (3). U těchto schází , jak jsem dokázal (2), v čivu zrakovém glia, ač se 
u nich v literatuře dosud vesměs popisuje jako buničné a vláknité útvary 
velmi různé. 
U ptáků povstává velmi brzo v původní, čistě epitheliální době 
duté stopky oční velmi pozoruhodná změna.. Také u ptáků vznikají 
vlákna čivu zrakového v sítnici u zadního pólu oka — nejprv v kaudalní 
polovině bulbu a shrnují se v krčku pohárku očního do podélné štěrbiny 
a vnikají ventralně neb ventrokaudalně do stěny duté, epithelové stopky 
oční, jejíž dutina jest tu na přechodu do pohárku očního, rovněž piško- 
tovitá a vstupují též do rostralní části stěny stopečné. V této době 
má čočka oční ještě širokou poloměsíčitou dutinu, na povrchu obloukovitou 
epitheliální stěnu, vzadu (proximalně) ovální, hutný shluk Vláknitých 
buněk. 
Ventrokaudalně, tam, kde vnikají první vlákénka čivová, povstává 
v epitheliích stopkových a to na periferii jako obloučkový srpek, vybled¬ 
nutí části protoplasmatu T IV obr. 17. 18., které se méně barví a jest bez 
jader, avšak nepovstává tu prázdný srpovitý prostor ve stopce u pochvy, 
jak u ryb, nýbrž zbývají tu od osy stopkové na přič výběžky zbylých 
buněk epithelialních -g- (T. I. O. 1—6) jako trámečky, kolmo na délku 
stopky rozložené, jež usazují se na periferii stopky této světlejší části, 
patkovitě na zevní hraniční blance, jinými slovy vytvoří se ve stopce na 
obvodu, ventrokaudalně hojná trámčina a nepravidelně mřížkované pro¬ 
story, v nichž objeví se tečkovité, mnohem jemnější než u kostnatých 
ryb, průřezy vlákének čivových (T. I., obr. 1., 3., 5., IV 17., 18., 19., 
21. f.); vzájemného poměru těchto vlákének a protoplasmatu buněk 
epithelialních se nedotýkám, vlákénka tato (jich průřezy) jsou stěží vidi¬ 
telná a často uložena při trámečkovitých výběžcích gliových; ostatní 
část stopky kolem centrálního kanálku, kde nalézají se četné mitosy, 
jest čistě epitheliální (obr. 17., 18., 19., 20.). 
Jiný pozoruhodný, ano nápadný rozdíl stopky oční u ptáků a u ryb 
jeví se na přechodu stopky do stěny mozkové a jejího kanálku do žlábku 
očního (r. c. = recessus praeopticus-). V zadní (hypophysarní, 
kaudalní) mohutné stěně žlábku, jenž jako u ryb vystu¬ 
puje dorsalně skoro kolmo do výše, nalézá se val, hrbol 
(T. III. obr. 16. z., T-VI. obr. 23. -z-T I obr. 6. T. II. obr. 7. 8. z.), jako 
záhyb stěny mozkové, složený z pravidelných řad buněk epithelialalch 
XXXVI. 
