11 
ventralním, prvním svazečkem a druhým, blíže u osy probíhajícím, což 
vedilo ku skřížení se dvou vidlic nervových v chiasmatu, tak povstanou 
nové řady gliových buněk po délce čivu zrakového co pruhy nad sebou 
probíhající (T. VII,, obr. 25. dole v obraze) a nové provazce vláken 
zrakových; tyto provazce jsou později ná příčném průřezu čivu zrakového 
zřetelně znatelný a odděleny na vzájem dosti pravidelně, jako tuhými 
vlákny, jichž směr prostupuje čiv od strany asi ventralní (v nejpozdějších 
stadiích kaudoventralní ba skoro kau dální) ku straně dorsalní, dorso- 
rostralní, kde setrvává sešinutý Štěrbinovitý průřez bývalého centrálního 
kanálku stopkového; štěrbinu tuto, která u starších zárodků jest na 
průřezu Čivu co úzký, srpkovitý kanál zcela v předu, lze stopovati až 
do dutiny mozkové v krajině recessu optického, která vzrůstem čivu, 
traktu a lobu optického se valně již změnila. 
Zaznamenati dlužno, že ona původní, ventrokaudolní část oční 
stopky (T. IV. obr. 17. 18. (Čivu zrakového) zůstává po celý další vývoj 
bez jader gliových a lze ji nalézti u starších embryí co světlý 
srpovitý pruh v kaudalním povrchu na příčném průřezu čivu zrakového. 
Největší počet jader a vláken gliových nalézá se po celý tento další 
vývoj u vyšinutého kanálku stopkového; nálezy na řezech v postupných 
stadiích vzbuzují dojem, že další rozmnožování se buněk gliových děje se 
od buničného obalu původního centrálního kanálku. To odpovídá po¬ 
pisům Seeíelderovým (8) (str. 507). Týž badatel upozorňuje ve 
velmi zajímavé své práci na straně 510, že jádra gliová seraděna jsou 
kolem svazečků vláken zrakových kruhovitě neb rourovitě; proto nazývá 
je spíše rourky jaderné (Kemrohren) oproti známému pojmenování (Kem- 
sáulen) sloupkoví jaderného (Krůckmann 9). 
Výběžky buněk gliových, zvlášť páskovité v krajině trámců optických 
a chiasmatu, z počátku se zbarvují eosinem (T. V. obr. 20. 21. v.), po¬ 
zději v starších (obr. 22. -v-, 24., 25.) stadiích nabývají vzezření vazivo¬ 
vých, ligamentosních pruhů barviva nepřijímajících. Tato vlákna a jádra 
gliová ve stopce oční, jak již shora uvedeno bylo, od počátku se roz¬ 
množují, zabírajíce pak od původního ventr. proužku celý průřez čivu, 
tak že ku př. v stadiu, jehož chiasma kresleno jest na obraze 25. a 26. 
(Fring. C. B.), jest stopka oční zvlášť u oka již zcela prostoupena soustřed¬ 
nými kruhy gliových jader, jichž výběžky dělí čiv na podélné svazečky 
(obr. 25. dole) i na příčné jemné přehrádky; lumen kanálku stopkového 
vyšinuto jest do horní třetiny stopky ku straně dorsorostralní a obklíčeno 
jest rovněž jádry nyní již vzezření spíš jader gliových;jenna dorsalní 
obrubě centrálního kanálku nalézti lze na řezech, které přiléhají ku stěně 
mozkové, pouze útlý lem zbývajících buněk dosud čistě epithelialních. 
S pokročilostí vývoje rozmnožují se lalůčky hypophysy. Embryo 
(Fring. D.), u něhož chiasma tvoří z každé strany vidlici (T. V. obr. 22., 
mělo délku hlavové části 6 mm, laločnatou hypophysu obsahovalo 20 řezů) 
XXXVI. 
