10 
by zachytiti pouze dva ze 4 skřížených svazků; ovšem v následujícím 
řezu objeví se pak všecky čtyiy průřezy všech čtyř svazků, po dvou 
z každé strany. Známku, jež je zvlášť činí zřetelnými, skytají podélné 
ony řady rozmnožených nyní jader gliových a jejich tuhých vláknitých 
výběžků (T. III. obr. 14. g, T. V. 22 -g-, T. VII. 25. dole). Je-li pak chiasma 
Čtyř svazků (T. V. obr. 22.) proříznuto sagittalně, avšak poněkud šikmo, 
budou dva prstovité listy na jedné straně se jeviti v průřezu podélném, 
s podélnými řadami jader -g- —jako četnými jádry pruhovaná vidlice —, 
svazky pak s druhé strany budou viděny na příčném průřezu (kolmém 
neb kolmějším na jich podélný směr) jako políčka, tvoříce vidlici mřížko¬ 
vanou se sporými gliovými jádry, vsunutou do první, která přichází 
s opačné strany. Pokud však, jak již uvedeno bylo, nedosáhnou vlákna 
optická většího počtu a průřezy jich znatelný jsou jen co tečkovité 
útvary a to ještě jen při silných zvětšeních a při pohybu mikrometrického 
šroubu, nelze dosící o vzájemném prostupování jich určité představy. 
Tečkovité průřezy — jak jsem se již svrchu zmínil —většinou přiléhají 
ku stěnám a trámečkům okénkovitých průřezů ve ventralní části stopky 
oční a žlábku zrakového; jest ovšem i tu viděti rozdělení této spodní 
části a druhého provazce nad ní na okraji (T. V. 21) oblasti chiasmové 
jakož i průřezy mřížkovaných otvorů za nimi (T. II. obr. 10.), které 
chovají již průřezy vlákének čivu strany opačné, vlastně traktu optického, 
ale vzájemného poměru prostupu jich lze se jen dohadovati. 
Bylo by zapmavo, rozřešiti, zdali okénka ve tkáni gliové jsou pro 
prostup vláken čivových již předem připravena, zdali snad dříve vymizí 
jisté trámečky za účelemskřížení se rozmnožených vláken; to však zabíhá 
již do studia histogenese, jíž jsem se v těchto pracích nezabýval a jež 
by vyžadovala snad jiné methody v konservaci a obarvení vláken čivo¬ 
vých a gliových. 
Sledoval jsem jen postup vláken zrakových ku chiasmatu u ptákům 
jako dříve u ryb, a nalezl, že skríží se nejprv po jednom svazečku s jedné 
a s druhé strany, pak opět po jednom s prvé a s opačné strany, tak že 
na průřezu chiasmatu viděti lze čtyry prstovitě prostouplé svazky. Další 
přibývání nových (Fring. A. C. B.) křížících se svazků do 6, 8, ÍOaž 12, 
t. j. s každé strany po 3, 4, 5, 6 střídavých vláknitých lupenů (T. VI. obr! 
24., T. VII. obr. 25. 26.) až do doby úplného vývoje, děje se podobným 
způsobem. Od počátečních období, kdy vytváří se chiasma, až do těchto 
stadií, jež podobají se již dospělému tvaru, lze sledovati, že dlouhé vý¬ 
běžky gliových buněk ze stěny mozkové jednak objímají chiasma jako 
pouzdro, jednak vnikají mezi jednotlivé listy jeho, zvlášť v krajině trámců 
zrakových (T. V. obr. 21., T. VII. obi. 25. v.). 
Optická vlákna ve stopce oční vyplňují nejprv, počínajíce od strany 
ventrokaudalní, pozvolna celou tloušťku stopky směrem dorsalním, vyši¬ 
nujíce, jak známo, u ptáků i jiných obratlovců, centrální lumen ku dorsal- 
nímu okraji stopky oční. Jako vytvořila se gliová řada buněk mez původním. 
XXXVI. 
