12 
saccus infundibuli na 11 řezech, chiasma uloženo bylo před 8.—12. řezem 
hypophysy, jejíž patrový kanál podélně proťat byl na 11.—13. řezu. 
Fring. Ahlavové délky as 7 mm. Hypophysa na 23 řezech, saccus 
inf. na 8.—16. řezem, kanál patrový na 12.—15., trakty a chiasma před 
6.—19. řezem hypophysy. U tohoto zárodku setrvává ještě v proximalních 
řezech stopkou oční býv. centrální kanálek co štěrbinka, obklíčená hoj¬ 
nými jádry gliovými, dorsalně a spíš ještě dorsorostralně, na povrchu 
stopky. 
Fiing. C. (T. VII. obr. 25., T. VI. obr. 24.) skytalo podobné po¬ 
měry; v hlavové Části bylo 6'5 mm. Rovněž poslední embryo Fring B., 
jež jsem v sagittalních řezech vyšetřoval — nehledě ku četným sériím 
frontálně příčným jiných zárodků — se mnoho neodchyluje, jen chiasma 
(obr. 26.) již se málo liší od tvaru dospělého. 
Výsledek. 
U embryí ptačích (Fringilla, Corvus, Larus, Turdus) vytváří se 
v dorsalní části zadní stěny žlábku očního epithelialní naduřenina; na 
tomto místě leží později nad sebou prstovitěse rozštěpující Čiv zrakový 
a pretovité zakončení trámce zrakového. 
V původní epithelialní stopce oční, ve stěně žlábku, v naduřenině 
její a v epithelialní stěně mozkové v krajině budoucího křížení se čivů 
zrakových povstává nejprv při ventralním povrchu, na celé této dráze, 
změna gliová, která vytváří nejprv v tomto úzkém, ventralním pruhu 
trámČinu s mezerami ve stopce oční a mřížové prostory mezi dlouhými, 
páskovitými, původně těsně k sobě přiléhajícími vlákny gliovými v zadní 
stěně žlábku očního, v naduřenině její a v krajině chiasmatu (vesměs 
ve ventralních vrstvách původních epithelialmch buněk stěny mozkové) . 
X této trámčině ve stopce a mřížových, okénkovitých prostorách 
ventralně ve stěně žlábku a mezku nalézti lze průřezy vlákének zrakových. 
Tato vlákénka postupuj í ze sítnice nestejnoměrně daleko s obou 
stran do stopky oční, pak dále do zadní stěny žlábku očního a ku středu 
budoucího křížení se; budou tudíž vlákna ventralního proužku stopko¬ 
vého jedné strany dříve v mediální čáře chiasmatu, tak že blízká již 
vlákna opačného oka nutně volí svou dráhu mřížovými mezerami nad 
prvními, čímž povstává skřížení se jich, po jednom svazku z každé strany. 
GKová tkáň ve stopce vytváří nad oním původním ventralním sva- 
zečkem vláken zrakových podélné řady nových jader a mezer, jimiž 
při dalším rozmnožování se vláken zrakových blíže k ose stopky oční 
postupují nové svazečky, jež opět týmž způsobem se křížově přerů¬ 
stají, čímž vzniká v chiasmatě vzájemný prostup svazečků vláken zra¬ 
kových pod obrazem skřížených prstů. 
XXXVI. 
