2 
m^aný. Proto také o segmentaci hlavy v tom'smyslu jako u páteře 
sftáHSíSrSH-B 
nalézají se v nejdistálnějším oddílu hlavy, proximálné jen tak ikko ak 
daleko lze sledovat! chordu, segmentace však zde provedenfntf nXÍ 
toldco theoreticky dedukována neb nedochází to zde ku rozčlánkování 
skeletu poněvadž z funkcionálních dúvodůnení žádoucím." Mesoderm trupu 
rv t a Z “ a i mak r ° ZČleaěn než mes °dermální oddíly proximální ěfcti 
hlavy. Za úplně rovnocenné útvary odpovídající mesoblastsomitům nova 
Z poěátku zastáváno mínění, že dul y ^ 
“ y ' fe r0v ^ í 56 m eso blastsomit ům trupu, nyní v^TpívIt 
k náhledu, ze mesodermální oddfly proximálné od váči™ 7 F ,, 
Dutiny tyto jsou velmi různě označovány, jsou zvány segmentv 
hlavovymr, mesodermálním oddílem proximálné Lee Z/X? 
v prLafáLétotó 'f S ° dermální oddfl - což odpovídá skute&Lutólezu 
praeparatech, totiž, že jsou to mesodermální buňky více méně ostře se 
S ,C hlalv ° Statníh0 ° t0lí - M UVeden °’ "^tyto mesodermální 
r “ mŽŠÍCh obra ťovců. U ssavců a člověka není 
které neliší Kvaln t - m ’d U P 011 * 6 zhuštění mesodermálních buněk, 
ktere neliší se valné od ostatních buněk v okolí (vyznačuje se jen tím že 
buňky jsou hustěji při sobě uloženy). ’ 
velmi P ° jednáva Í id 0 otázce hlavového mesoblastu jest 
lmi bohata (uvádím pouze práce Balfoura (1878), Van Wiihe (1882) 
iinT^r ' im)> f r0IÍepa (18 ")’ Coniin S a (1900), Rexa (1901), Rabla a 
P^ o ylastním vývinu svalů okohybných jest dosti chudá a ta 
týká sejenžraloku, ještěrek a ptáků. Rex, který popsal vývin svalů u racka 
popisuje jich vytaní se z dutin hlavových, avšak odkud béře svůj půwid 
^n muscuh abducentis (m. rectus lateralis) a musculi obhqui superior* 
X r pta«ch mU “• “ atyS " ^^prostudoval taktéž ceé řadu 
SJJ S , y Pr ™ m> jenž P rokázal - Í ak Povstává šikmý sva- 
se všec/svJů^ťh 6 W n* ^ ^ “ krokem P rokázal vytváření 
Te^Ů ull ° hybnýCh n P táků a Wadl na to důra,, že nervstvo tri- 
pMméh0 svah -"** 
XXXVII. 
