O vývinu svalstva okohybného u ssavců nedovídáme se v literatuře 
skoro ničeho. Jsou popisována stadia vývinu svalstva již velice pokročilá, 
kde jsou již jednotlivé svaly dosti dobře vyznačeny (tak na př. v práci 
Keilově). 
Jinak dočítáme se, že svaly povstávají ze zhuštěného mesoblastu 
V okolí oka. 
Podjal jsem se úkolu probádati vývin okohybných svalů u embryí 
člověka na velkém materiálu ústavu normální anatomie p. prof. Dr. 
J. Janošíka. 
Nej menší stadium, které mi dáno bylo k disposici, bylo embryo 3 mm 
dlouhé. Na řezech tohoto zárodku viděti lze v proximální části od váčku 
ušního těsně za místem, kde počíná se vytvářeti ganglion nervi trigemini, 
nepatrnou zhuštěninu mesoblastických buněk. Nervy mozkové nejsou 
ještě znatelné, jen ganglion acustico-faciale a ganglion nervi trigemini jest 
v prvním počátku založeno. Není možno postřehnout i, že by se v místech 
zhuštěného mesoblastu nalézaly třeba i jen docela malé dutinky, které 
by upomínati mohly na dutiny hlavové nižších obratlovců, tak že možno 
i pro člověka s plnou jistotou usuzovati, že ve proximálním hlavovém 
oddílu nevyskytují se žádné dutiny hlavové, nýbrž jen čisté zhuštění 
mesoblastu. 
V dalším stadiu vyvíjejí se nervy a to: první vedle optiku vytváří se 
n. oculomotor us a s ním skoro zároveň počátky nervi abducentis 
Nervus oculomotorius probíhá velice řídkým vazivem a směřuje 
přímo v místa vény jugulám . V nej bližší blízkosti ganglia trigemini 
v těch místech nalézá se a to mezi I. a II. větví trigemnu skupina hustých 
mesoblastických buněk. 
U embrya 9-5 mm dlouhého spatříme (obr. 1«. 2.), stopujeme-li řezy 
ku straně proximální nejdříve ganglion nervi trigemini, za ním laterálně 
a ku straně ventrální jest uložena mohutná véna jugulámí. Jakmile se tato 
rozdělí na dvě větve, vniká na dalších řezech v tato místa předně nervus 
oculomotorius a pak nervus abducens, který při odstupu dosti náhle se 
otáčí a směřuje na stranu ventrální. Oba nervy jak oculomotorius tak i ab¬ 
ducens dostoupí skupiny hustých mesoblast ckých buněk, které tvoří jakousi 
ploténku buněčnou, do níž ze strany ventrální vstupuje abducens, na 
straně opačné oculomotorius. Ploténka buněčná, ačkoli dosud jednotná, 
zaškrcuje se, dělí se ve dvě části, z nichž oblast menší přináleží nervus 
abducens, větší nervu okohybnému. Na této straně dosahuji buňky až 
ku samé I. větvi nervi trigemini, tak že jest místy tento nerv buňkami 
obklíčen. Buňky jsou poněkud větší, protáhlejší než buňky os atnho 
mesoblastu. V tomto stadiu povstává první počátek svalstva rnnervo- 
vaného nervem okohybným a pak nervem abducens. Ku n. oculomotorius 
přilehá již společný základ pro sval přímý zevní, buňky seskupily se kolem 
n. abducens. Tyto počátky svalů jsou ovšem daleko vzdáleny od oka Sa¬ 
mého, které tvoří v tomto stadiu pokročilý sekundární váček; čočka jest 
XXXVII. 
