Do hrna a jiných vzniká musc. obliquus superior z proximální části II. du¬ 
tiny hlavové, z distá ní má se vytvářeti svalstvo skráňové (čelistní). Mat y s 
dokázal, že u ptáků vytváří se musc. obliquus superior a musculus rectus 
extemus z III. dutiny hlavové aniž by měl co společného se svalstvem 
trigeminu. Dle mého'nálezu povstává skupin pro musc. obliquus superior 
asi ze společné skupinky povstalé kolem nervus abducens. Poloha a umí¬ 
stění označených skupin odpovídá velice poloze těchže u nižších obrat¬ 
lovců, ptáků dle popisu Rexe, Cominga, Dohrna, Matyse a j., jen časově 
zdá se býti nápadný rozdíl. U embrya člověčího povstávají svaly oko- 
hybné mnohem později než u nižších obratlovců. U ptáků na př. popisuje 
Matys již ve stadiu 33—34 mesoblastsomitů základ svalů oculomotorii 
a abducentis. Na druhé straně však nutno srovnati vývin oka u člověka 
a popsaných obratlovců s vývinem svalstva. Tu nalézáme, že postup 
vývinu, vlastně počáteční stadia vývinu svalstva odpovídají stavu, v jakém 
se nalézá vývin oka u obratlovců a člověka, takže je vývin svalstva vázán 
časově na vývin oka. 
Ve stadiu embrya člověčího 10 mm jsou poměry již daleko pozměněny, 
ač velikostí se toto stadium od předešlého valně neliší. Základy pro svalstvo 
lež r mnohem blíže k oku, jež vzrostlo ve směru vidmé osy. Nalézáme zde 
čtyři hlavní skupiny buněk, z nichž zřetelně vyniká skupina pro musc. 
rectus extemus souvisící s nervus abducens, dále skupina pro musc. obliquus 
sup. společná skupina pro musc. rectus sup. a musc. levator palp. supe- 
rioris a konečně společný základ pro ostatní svaly od nervu okohybného 
innervované. 
Na dalším stadiu embrya 14*5 mm sahají základy svalů již velice 
blízko ku bulbu, a to především musc. rectus lateralis, musc. rectus su¬ 
perior, musc. rectus medialis Dále od bulbu nalézá se základ pro musc. 
obliquus superior a musc. rectus inferior, vlastně společný základ pro 
musc. obliquus superior a musc. rectus inferior. Jest ještě velice dobře 
viděti spojení svalových plotének, jak k sobě přináležejí, neboť poblíž 
příštího úpo: u v očnici přináležející k sobě skupiny svalové jsou ve ice 
těsně u sebe, vážou se na jednotlivé větévky nervu okohybného až teprve 
v dalším průběhu se osamostatní. V tomto stadiu možno již zcela dobře 
rozpoznati nervus trochlearis a k němu přináležející skupinu svalstva- 
musc. obliquus superior, což ve stadiu 10—11 mm nebylo ještě dosti zře¬ 
telné. Zajímavo jest, že možno i v tomto stadiu rozpoznati příslušnost 
skupiny buněk pro musc, obliquus superior a musc. abducens (m. rectus 
extemus); buňky příštích svalů jsou při svém počátku ještě těsně spojeny, 
objímají nervus oculomotorius na straně ventrální (viz Tab. III. obr. 5). 
V dalším pak postupu skupina svalová pro musc. obliquus superior přiléhá 
těsně na větev nervu trojklanného, která v řezech distálnějších nalézá se 
zcela uprostřed skupiny buněčné. Nález ten asi byl příčinou, že za původ 
tohoto svalu byl považován mesoblast kolem trigeminu a to jen z té příčiny, 
že byla vyšetřována stadia starší, na mladších stadiích, jak uvedeno, jest 
XXXVII. 
