Již na tomto místě nutno upozornit! na tu okolnost, že rozpoznat i, 
kterým svalům odpovídají jednotlivé skupiny svalové dle tvaru oka, 
jest velice obtížné a to z té příčiny že oko svým tvarem neodpovídá v těchto 
dobách poměrům vyvinutého ústrojí. Jak jsem ve své dřívější práci o vý¬ 
vinu tvaru oka dokázal, vzrůstá oko etapovitě t. j. v každé době mění 
svůj tvar a tím ovšem i poměr k okolí. V prvních počátcích tvoří váček 
protažený ve směru horizontálním, později přirůstá ve směru ventrálním 
a vertikálním atd. Ve stadiích pozdějších vzrůstá v tu neb onu stranu, 
měníc při svém vzrůstu neustále svůj tvar, není kulovitým jako oko do¬ 
rostlé. Z této příčiny jest uloženo svalstvo — nebo lépe řečeno skupiny 
buněk pro příští svalstvo zdánlivě — na zcela jiném místě oka, než bychom 
očekávali totiž v poměru ku uležení na oku dorostlém. V prvních počátcích 
nutno držeti se vztahu nervstva k té které skupině, zda náleží okohybnému 
nervu neb ku nervus abducens neb n. trochlearis, což na sériových řezech 
lze velice dobře stopovati. 
U popsaného embrya 14*5 mm tvoří oko elipsoid, jehož osa dorso- 
ventrální jest daleko větší než osa lateromedianní. Základ pro musc. 
rectus superior a musc. levator palpebrae přiléhá ze všech ostatních nej¬ 
blíže na oko, kdežto skupina laterálních plotének jest od stěny oční nápadně 
vzdálena, taktéž ploténka pro musc. rectus medialis jest dále od stěny 
hlavně u jejího proximálního konce; za to musc. rectus inferior a musc. 
obliquus inferior jsou těsněji k oku přitlačeny. Nejmohutněji je vyvinuta 
ploténka pro společnou skupinu musc. recti superioris a musc. levatoris 
palpebrae, ostatní jsou ještě dosti slabé a neurčitě ohraničeny proti ostatním 
buňkám mesoblastickým. 
, U embrya 17*5 mm lze již jednotlivé svaly a k nim přináležející 
nervy dobře rozeznati. Nutno však podotknout), že v tomto stadiu jest 
sice již ze společné dřívější skupiny musc. rectus inferior samostatně 
vyvinut, ale souvisí ještě s musc obliquus inferior, do něhož vniká vě¬ 
tévka nervu okohybného Skupina pro musc. rectus superior a musc. 
levator palp. jest dosud společná, není možno rozeznati rozdělení ve dva 
svaly. Také v této době vývojové pii rozvětvování se nervu okohybného 
na jednotlivé větve jsou svalové buňky velice blízko sebe a možno ještě 
i zde viděti, které skupiny svalstva k sobě přináležely. Pokud tvaru svalů 
u tohoto embrya se týče, jsou v celku tvaru oblého, značně tenké, protáhlé, 
jen skupina pro musc. rectus lateralis a musc. rectus superior tvoří zřejmou 
ploténku. 
Přejdeme-li další stadia až ku stadiu embrya 26 mm dlouhého, 
shledáváme svalstvo již velice zřetelně založeno. Oko'v této době jest 
ještě protaženo ve směru horizontálním, ale přirůstá ve směru ventrálním 
a dorsálním.na straně laterální. Dříve společná ploténka pro musc. rectus 
superior a musc. palpebrae jest nyní již znatelně rozdělena jemným vazivem 
na dvě vrstvy svalů, tvoří plochou plotničku svalovou. Musc. rectus 
inferior je tvořen mohutnou deskou buněčnou. Musc. obliquus superior 
XXXVII. 
