a imise, rectus lateralis jsou dosud velice blízko, ba těsně pod sebou (pod 
šikmý horní sval vsunuje se musc. rectus superior). Přímý sval dolní 
tvoří mohutnou širokou plotnu. Přímý sval vnitřní nalézá se poblíž pří¬ 
mého horního svalu; nad jeho úponem na oko nasedá šikmý sval dolní, 
který dorostl po ploše oční až ku přímému svalu dolnímu. Tvořen jest 
tudíž v této době Šikmý sval dolní mohutnou deskou, do délky prota¬ 
ženou, táhnoucí se od vnitřního přímého svalu ku svalu přímému dolnímu. 
Mezi svalem přímým zevním a přímým dolním zůstává velká mezera 
na ploše oční. 
Poměry podobné, jak popsáno lze nalézti i u embryí starších. Veškeré 
svaly jsou založeny, vlastně tak daleko vyvinuty, že možno rozeznati, 
které svaly to jsou. Jejich vzájemná poloha jest ovšem velmi různá dle 
doby vývinové toho kterého stadia. Tak na př. u embrya 65 mm dlouhého 
oko vyrostlo značně opět Ve směru osy horizontální a při tom se vyklenuje 
na straně tempoiální nahoře a na straně mediální dole Tímto vzrůstem 
mění se i poloha svalů, aniž by se snad oko samo otáčelo. Pokud svalů 
se týče, dostává se šikmý sval horní mnohem více na stranu zevní. Šikmý 
dolní sval vytahuje se jak na stranu temporální, tak i medianní, tvoří po 
stěně bulbu se táhnoucí ploténku, která na straně medianní dosahuje 
přímého svalu vnitřního, na straně temporální přesahuje daleko dolní 
sval přímý, který je uložen při svém úponu pod sval dolní šikmý V tomto 
stadiu jest nápadné, že skoro veškeré svaly se navzájem na spodní ploše 
oka dotýkají. Ze všech svalů staly se široké svalové ploténky, toliko horní 
šikmý sval zachovává tvar válcovitý. 
V dalším vzrůstu přirůstá dolní Šikmý sval poměrně nejvíce u po¬ 
rovnání s ostatními svaly, tak že u embrya 72 mm je již tento sval roz¬ 
prostřen po celé dolní ploše oka zabíraje prostoru mezi přímým svalem 
zevním a vnitřním, přerůstá tudíž přes přímý sval dolní. Taktéž nápadně 
mohutní přímý sval vnitřní. 
V pozdější době mění se poněkud obrazy seskupení svalového. Tak 
u embrya 87 mm jest oko protaženo ve směru horizontálním, poněkud 
v ose šikmé temporálně skloněné. Svalstvo je uloženo ve třech zřejmých 
od sebe oddálených skupinách a to jednu skupinu tvoří dvojice musc. 
rectus superior a musc. levator palpebrae, temporálně musc. rectus lateralis 
a musc. obhquus superior, na dolní straně pak tvoří svalstvo jakýsi zavřený 
trojhran: musc. rectus inferior, musc. rectus medialis a musc. obliquus 
míenor. Svalstvo na vnitřní straně pyramis oční má jiz skoro definitivní 
P nup0 ^ u na oko ovšem nejsou ani v tomto stadiu poměry uložení 
svalů definitivní. - y 
Tímto byl by asi vyčerpán popis vzniku svalů očních. V další době 
vývojové nutno, aby svaly různým etapovitým vzrůstem dostaly se na 
sye definitmu místo. Přivě tak jako oko vytváří se tím způsobem, že 
f ap °J!f v stran y. tak i svaly, které při prvním vývinu 
jsou daleko vzdáleny od oka, tak že se zdá, že ani nemají žádnéno vzájem- 
XXXVII. 
