11 
néno vztahu, vytvářejí se a vzrůstají etapovitě v různé strany, nerostou 
všecky stejnoměrně, nýbrž postupně jen ten neb onen. 
Nebude nezajúnavo, uvedu-li domněnku Vossia, který tvrdil, že 
nerv zrakový otáčí se i s bulbem jak u člověka, lak i u některých ssavců 
během vývoje o 90° kolem osy délkou nervu zrakového položené Že 
bulbus se otáčí, dokazoval tím, že u 5-, 6-, 8měsíčních embryí lidských 
nalezl, že medianní okraj musc. recti superioris dotýkal se skoro laterálmho 
okraje musc levatoris palpebrae. U novorozeněte je dle Vossia musc. 
rectus super, uložen více ku středu pod zvedá čem víčka, u člověka dospě¬ 
lého nalézti ho lze zcela uprostřed, tak že přečnívá dovnitř mediální okraj 
zvedače víček. Z toho soudí, že piímý sval horní putuje během vývoje se 
strany zevní dovnitř následkem točení Se bulbu, a že se to děje v pátém 
měsíci. 
Stopujeme-li vývin této dvojice svalů: musc. rect. supei. a musc. 
levator palpebrae, nalézáme v nej mladších stadiích vytvořenou jednu 
souvislou skupinu buněk, dříve ještě, než počnou se vytvářet vlákna 
svalová. Do skupiny vniká vazivová přepážka, která počne rozdělovat 
skupinu tu ve dvě skupiny. Do každé z nich pak vniká větévka nervu 
okohybného. Na stranu ventrální totiž k úponu svalu přímého na oko 
ploténka pro zvedač víčka vyniká — vzrůstá — více na stranu laterální 
zevní; zadní část zvedače jest pieložena přes musc. rectus. V dalším postup 
ném v/růstu svalů rozšiřuje se ustavičně plechý sval, zvedač víčka, ale 
tím způsobem, že zevně přirůstá zvedač, na stranu medianní přirůstá musc. 
rectus a tím povstává vlastní ploténka svalová pro zvedač i sval přímý, 
ale jsou ještě vazivově navzájem spojeny i ’u embrya 85 mm dlouhého. 
O nějakém putování ve smyslu Vossia není ovšem ani potuchy. Vůbec jest 
naprosto nesprávné udání o točení se oka či nervu zrakového za doby vý¬ 
vojové. Poloha svalů, která se jen zdánlivě mění, jest podmíněna právě 
tak jako tvar oka etapovitým vzrůstem svalstva, které jest opět podmíněno 
různým tvarem oka v různých vývojovýeh dobách. 
Deyl dokázal, že oko se neotáčí, ani nerv zrakový; totéž potvrdil 
jsem také já ve své práci dřívější a zjistil jsem, že oko neotáčí se ani v době 
dřívější, jak Stráhl s Henckelem tvrdili. 
Nález polohy přímého svalu horního byl ovšem zcela ; právný, ale 
výklad jest mylný, jak patrno z pověděného. Chci jen ještě tolik nvésti, 
že definitivní uložení svalů okohýbných nalezneme teprve v daleko pozdější 
době a že není ještě ani v druhé třetině foetálního života ukončen jak 
ještě při jiné příležitotsti ukáži. 
Tato práce měla za účel poukázat i ku prvotním základům vývinu 
svalů okohýbných u člověka, což nebylo dosud nikým podniknuto. 
Mám-li podali souhrn nálezů, tu musím uvésti: 
1. U člověka nalézáme již v prvotních stadiích zhuštění mesoblasti- 
ckých buněk v nej bližším okolí nervi trigemini a to mez I. a II. větví. 
XXXVII. 
