6 
Kyselina sírová, s níž jsme pracovali a kterou jsme zřeďovali dle 
příslušných návrhů a dle potřeby byla sírová kyselina technická z větší 
zásoby, hutnoty 1,82 t. j 90,05%ní a obsahovala 0,08% Fe ž O s . 
Abychom se orientovali o tom, který způsob rozkladu jest nej výhod¬ 
nějším, volili jsme ůtyři případy, z nichž některé odpovídají způsobům 
v literatuře zaznamenaným. 
Pracováno bylo: 
a) se 40%ní kyselinou sírovou 
1. se surovinou Čís. I a) za zvýšené teploty 
[i) za obyčejné teploty; 
2 . se surovinou čís. II. 
3. se surovinou čís. III.: a) za zvýšené teploty 
fl) za obyčejné teploty 
tím způsobem, že odvážený odsátý prášek z příslušné suroviny smíšen 
s vypočteným množstvím kyseliny sírové uvedené koncentrace a získaná 
reakční směs ponechána 24 hodin v klidu. Pak bud přímo sfiltrována 
(pro případy (3) anebo zahřívána za stálého míchání až počaly unikati 
dýmy kyseliny sírové, na to rozmíchána horkou vodou a nerozpustný 
podíl při filtraci oddělen. Roztok zneutralisován ammoniakem, zahuštěn 
do krystalisace a krystaly po 24 hodinách od matečného louhu odděleny. 
Produkty podrobeny obvyklými cestami chemickým rozborům. 
b) kyselinou sírovou 62%ní (methoda Štolbova). 
Kyselina sírová uvedené koncentrace předepsána jest v novější 
literatuře, již dříve uvedené knize J. M i 1 b a u e r a pro získávání kamence 
hlinitoamonatého z kaolinu a převzata z bohaté zkušenosti zvěčnělého 
F. Štolby. Tamže se uvádí: „Na železné misce rozděláme jemně utřený 
kaolin, plavením zbavený písku s kyselinou sírovou 48—50° Bé na řídkou 
kaši a vložíme do pece. Když už dýmy kyseliny sírové neunikají, necháme 
vychladnouti, vyloužíme několikráte horkou vodou, sfiltrujeme vyloučenou 
kyselinu křemičitou a k filtrátu přidáme po zkoncetrování nasyceného 
roztoku síranu amonatého a necháme delší dobu stát." 
Poněvadž šlo nám o studium pohybu železa, musili jsme rozklad pro- 
váděti v mísách porculánových. Reakční hmota nebyla pálena v peci 
(v kamnech původně radil Štolba) nýbrž na veliké písečné lázni za stálého 
míchání tak dlouho, až přestaly unikati dýmy kysličníku sírového, hmota 
zhoustla a na konec utvořily se chuchvalce velikosti vlašských ořechů 
i menší, jež na míse rozmělněny na kousky velikosti hráchu a dalším zahří¬ 
váním zbaveny přebytečné kyseliny sírové. Vypálená hmota rozetřena 
v třecí misce na jemný prášek, vyloužena horkou vodou, nerozpustný 
podíl filtrací oddělen, filtrát zkoncentrován i přidáno potřebné množství 
XXXIX. 
