12 
€. Rozklad dle návrhu říš. něm. pat. čís. 244.538 [Richter & Richtera). 
Způsob vyznačuje se hlavně tím, že hlinité nerosty před rozkladem 
kyselinou sírovou se žíhají za nepřístupu vzduchu. Příslušný předpis zní: 
,,K 240 kg jemně třené, za sucha destilované(}), pokud možno plastické, 
žhavé hlíně přidá se asi 300 kg kyseliny sírové 95%ní, hmota se dobře 
promísí a pak přičiní se 1500 kg vody. Během působení kyseliny na hlínu 
uvádí se jemně rozptýlený vzduch do tekutiny a zahřívá se na 80—100° C. 
Po půldruhé hodině jest reakce ukončena a když zarazí se přístup vzduchu, 
oddělí se roztok obsahující síran hlinitý od pevného zbytku a zahustí se, 
aby vykrystaloval. Místo čisté kyseliny sírové mohou se výhodně použiti 
i kyseliny odpadající od raffinace olejů atd.“ 
Také tuto methodu zkoušeli jsme na surovině (resp. prášku z ní) 
čís. I., z toho důvodu, aby projevil se nám vzhledem k velkému obsahu 
železa v ní přítomnému, ve větší míře účinek. 
Prášek zahříván za nepřístupu vzduchu v železné rouře délky as 
134 metru v průřezu 6 cm, vložené do veliké elektrické pece upravené 
ze široké porculánové roury, kol níž vinuta páska nichromová 0*6 cm silná, 
tak že k oběma koncům hustěji ve středu řidčeji byla navinuta. Proud 
elektrický třífásový přiváděn dvěma kabely na oba kraje silnou páskou 
nichroraovou 12 mm silnou a třetí kabel připojen k pásce připevněné as 
uprostřed pece (viz obrazec vyznačený na str. 19., pec A). Roura porcu- 
lánová vložena byla do široké roury kameninové, prostor mezi nimi vyplněn 
infusoriovou hlinkou, mezikruží na obou koncích uzavřeno příslušně 
upravenou deskou uvnitř asbestovou a zevně etemitovou. Aby páska při 
rozžhavení pece roztažením se nesmekla, byla fixována směsí kaolinu, 
asbestu a zředěného roztoku vodního skla. Nestejně hustým vinutím 
dosaženo silnějšího vyhřívání obou konců a zabránění ztrát tepelných 
sáláním zaviněných. Následek toho byl, že v prostoře skoro celé peci 
panovala teplota stejná. Po 2hodinovém zahřívání suroviny v uzavřené 
rouře při teplotě 700®C (při čemž jeden konec roury chlazen navlečeným 
chladičem vodním —viz obrazec —z důvodu by tam se usazovaly „desti¬ 
láty") žhavá hmota vyhrnuta (nechlazeným koncem, v němž tkvěla pouze 
asbestová zátka) přímo do kyseliny sírové 95%ní a po půldruhé hodině 
přičiněno příslušné množství vody i zahříváno na 100° C a prováděn rychlý 
proud vzduchu. Po půldruhé hodině kalná tekutina barvy červenohnědé 
zfiltrována, zbytek promyt do zmizení reakce na S0 4 ". Získán roztok 
barvy zelené (k = 1,06) a zbytek barvy růžové. 
V roztoku bylo obsaženo: 
kysličníku železitého . 0,33% 
„ železnatého . 0,06% 
„ hlinitého . 0,42% 
„ sírového vázaného . 1,54% 
XXXIX. 
