17 
kyzové výpalky atd. Kontaktním způsobem vzniká tu kysličník sírový, 
jenž sloučí se s příslušnými kysličníky kovovými na sírany, z kterých 
eventuálně destilací lze dospěti k čisté- kyselině sírové. 
Abychom vliv kysličníku siřičitého vyšetřili, provedli jsme: 
a) žíhání v čistém kysličníku siřičitém. 
Pokusné zařízení, s kterým jsme tu pracovali, bylo sestaveno ná¬ 
sledovně: 
V železné široké rouře, která nám posloužila při pokusech dle Richter 
a Richtera (str. 12.) a jejíž oba konce byly chlazeny chladiči, zahřívali 
jsme v popsané již elektrické peci surovinu čís. I. (nejbohatší na železo) 
při teplotě as 600° C. Do pece veden proud střídavý třífásový, speciálního 
regulátoru k němu nebylo použito a regulováno pouze zařazováním jemněj¬ 
ších odporů. Kolísání teploty při stálém dozoru a obsluze odporů nebylo 
veliké, maximálně + 10°C, což pró tyto technické pokusy jest dostatečně. 
Do roury pouštěn mírným proudem kysličník siřičitý z bomby (za 1 minutu 
as 10 mg SOg). Mezi bombu a rouru zařáděny byly dvě promývačky Drechs- 
lerovy, obě prázdné. Za pecí připojena k rouře Volhardova baňka, obsahující 
2 n roztok chloridu baraatého, okyselený kyselinou solnou, v němž zachy¬ 
covány tvořící se páry kyseliny sírové. Zahříváním udržován při teplotě as 
0° C. Systém končil přípojkou k vývěvě a plyn do ní mírně přes promývačku 
s vodou odssáván. 
Pokus trval 18 minut, prošlo celkem 897 mg kysličníku siřičitého 
Na konec pokusu prováděn celým systémem kysličník uhličitý postraní 
T trubicí, aby vypuzen byl veškeren kysličník siřičitý. Vychladlá hmota 
barvy temně červené vyloužena horkou vodou a získán čirý roztok, v kterém 
jen ve stopách dokázány soli železa a hliníku. V roztoku chloridu bama- 
tého srážel se síran bamatý, jehož množství odpovídalo 7,4 mg kysličníku 
sírového, čili pouze 0,83% kysličníku siřičitého do systému uváděného 
reagovalo. 
Pokus pak opakován za stejných podmínek po dobu 5 hodin, takže 
prošlo 4,3 g kysličníku siřičitého. Vychladlá vyloužená hmota vysušena 
a rozložena methodou Štolbovou. Výsledky uvádíme v tabulce č. 4. 
W žíhání v kyzových plynech. 
Zpracováním prášku suroviny čís. I. vystavené účinku čistého 
kysličníku siřičitého resultoval kamenec hlinito-amonatý, jenž choval 
2 ‘57% Fe 2 0 3 . Z celkového množství kysličníku hlinitého, obsaženého v pů¬ 
vodní, neprosáté a nežíhané surovině, přešlo ho při krystalisaci do kamence 
43‘35%. Srovnáme-li tento výsledek s oním, jejž jsme našli při práci se 
surovinou (resp. práškem) prostě žíhaným, nenalézáme žádné výhody. 
Proto dále zkoumány plyny chovající kysličník siřičitý zředěný vzduchem 
a chovající ještě kyslík jako účinnou součást. 
V úvodu k této stati citovaný patent Penjakovův týká se kyzových 
plynů, které, jak známo, chovají až 12% vol. kysličníku siřičitého a mohou 
vytvářeti vzhledem ku přítomnému zbytku vzduchu resp. 12% vol. 
Rozpravy: Roč. XXIV: Tř. II. t 38. 2 
XXXIX 
