18 
kyslíku větší množství kysličníku sírového, který ve stavu zrodu dovede 
hmotu hlinitou účinněji rozložití nežli pouhý kysličník siřičitý. I jeví se býti 
tedy slibnějším. 
Zařízení experimentální bylo sestaveno takto (viz připojený obrazec): 
Do železné roury nalézající se v elektrické peci A, dřív již popsané, 
vsypáno bylo do střední části, která jest uprostřed, příslušné množství 
prášku suroviny nejbohatší ná železo. Oba konce roury opatřeny vodními 
chladiči(C t a Q, do nichž u c x a c 3 voda vcházela ac 2 ac 4 odpadala. Z bomby 
B přiváděn dvěma Drechslerovými promývačkami (D 3 a D 2 ) kysličník 
siřičitý z jedné strany do trubice T, kdežto z druhé strany vtlačován vzduch 
z gazometru o konstantním tlaku (podobný onomu, jejž popsal J. M i 1- 
bauer: Rozpravy České Akademie 1905, čís. 6). Vzduch čistil se v pro- 
mývačce D 1 a tlak jeho, jakož i kysličníku siřičitého měřen byl v mano¬ 
metrech M x a M 2 . Aby dosaženo bylo pravidelného proudu kysličníku 
siřičitého, vložena za regulační ventil u bomby trubice skleněná s vlás- 
kovým otvorem. Příslušnou regulací přívodů plynů z obou stran získána 
směs obsahující ca. 14 objemných % kysličníku siřičitého. Hmota uložená 
v rouře zahřívána na 600° a když dosažena tato teplota vpouštěna do 
roury uvedená směs, odpovídající svým složením kyzovým plynům. Uvá¬ 
děna byla do roury mírným proudem, takže během pokusu, který trval 
7 hodin 38 minut prošlo asi 32 l směsi. Z roury unikající plyny, jež nevešly 
do reakce, jímány do plynojemu g. Po ukončeném žíhání vytlačeny kyzové 
plyny proudem kysličníku uhličitého a ponecháno vychladnutí. Na to 
vylouženo horkou vodou. Resultoval roztok (h — 1,002) barvy nazelenalé. 
v němž obsaženo: 
síranu hlinitého . 0,07% 
„ železitého . 0,03% 
„ železnatého. 0,09% 
volné kyseliny sírové .. 0,11% 
vody z difference . 99,70% 
Do roztoku přešlo: 
0,16% z veškerého železa v surovině obsaženého 
0,07% z veškerého hliníku, byl však tak zředěný, že nehodil se ku 
přípravě kamenců. 
Prášek po vyloužení a vysušení rozložen methodou Štolbovou. 
Resultáty vneseny jsou v tabulce čís. 4. 
Naše pokusy ukazují k tomu, že působením kyzových plynů nelze 
zpracovali odpadní kaoliny na sírany tak jak uvádí Penjakov ve svém 
patentu (L c.). Kamence, jež obdrželi jsme po rozkladu suroviny vystavené 
účinku kyzových plynů, jsou rovněž značně znečištěny solemi železa, jako 
kamence získané v případech dřívějších. Koncentrovaný kysličník siřičitý 
nemá žádného zvláštního účinku. 
b) žíhání v generátorovém plynu. 
XXXIX. 
