kyselině. Pokud se týká odstranění železa, nepozorován žádný význač¬ 
nější vliv. 
5. Určována rozpustnost hydroxydu resp. kysličníku železitého 
při různých teplotách zahřívaného v horké sírové kyselině různé kon¬ 
centrace a zjištěno, že do 200° C v konc. kyselině klesá, pak dále se udržuje 
na hodnotě skoro konstantní, načež při 500° C rapidně klesá. Dle toho by 
z hmot kaolinových, kdyby v nich byl obsažen hydroxyd resp. kysličník 
železitý, rozkladeňi kyselinou sírovou za tepla mělo přecházeti menší 
množství železa nežli při hmotách nežíhaných. Okolnost, nalezená svědčí 
tomu, že jest v surovinách kaolínových železo obsaženo v jiné podobě 
jako pouhý kysličník resp. hydroxyd (patrně jako křemičitan)'; v podobě, 
která chová se analogicky hmotě hlinité. 
Rozpustnost v kyselině sírové zředěnější (79.8%ní) pro kysličník 
železitý žíhaný do 300° stoupá, pak opět klesá. 
6. Rozklad kyselinou sírovou koncentrovanou dle návodu Richter 
•& Richtera (říš. něm. pat. čís. 244.538), jenž zakládá se na úpravě 
hmoty výchozí žíháním za nepřístupu vzduchu, jak uvádí „za sucha 
destilované" neposkytnul pro naše suroviny žádných zvláštních 
výhod oproti žíhání prostému. 
7. Suroviny po extrakci 4,5%ní kyselinou sírovou trvající 26 dnů 
nejevily značnějšího úbytku na železe. Stejně pozorováno, když extrakce 
se prováděla siřičitou vodou 0,13%ní. Roztok kyanidu draselnatého 
0,2%ní nevyjímal žádné složky. 
8. Žíhání surovin při 600° C v čistém kysličníku siřičitém nezpůsobilo 
změny, hmoty vybuzením 4,5%ní kyselinou sírovou daly nepatrné množství 
síranu železnatého. Taktéž žíháním v kyzových plynech dlePenjakova 
(angl. pat. č. 21.476 z r. 1912) nedosaženo žádoucích výsledků, vytoužením 
přešlo do roztoku pouze 0,16% Fe^ z celkového množství (12,86%) 
v surovině obsaženého. Kamence po rozkladu získané jsou stejně zne¬ 
čištěny solemi železa jako v případech předešlých. 
, 1 . 9 ; R f dl ! kčIlí atmosféra generátorových plynů způsobuje redukci 
kyslíkatych sloučenin železa v kaolinech obsažených, jak též zjistil Pen- 
jakov (franc. pat. čís. 304.711) i použil k elektromagnetickému tedy me¬ 
chanickému čištění. Ze získané hmoty bylo možno 4.5%ní kyselinou 
vyextrahovat! pouze 1,09% z veškerého železa původní suroviny. Příznivý 
vliv generátorových plynů v ohledu chemickém jevil se hlavně při rozkladu. 
Kamence obsahovaly menší množství železa z tak upravených surovin • 
nežh ze surovin prostě kalcinovanýeh. 
10. Daleko větší vliv má žíhání s redukčními látkami jako jsou: 
drevěne uhlí, pilmy a pod. Účinek dostavuje se při 700° C a jest zejména 
intensivním, aplikují-li se piliny jako redukční materiál, neboť působí tu 
nejen zplodiny plynné suché destilace, ale též jemné rozptýlený uhlík při 
m vznikající. Zdá se nám pro praxi tento způsob za zvláště výhodný, 
takže oznámili jsme jej ku patentování. Byl-li náš materiál železem nej- 
XXXIX. 
