eliodba, po směru „žíly" hnaná. Obval nahoře na výšině připadá při¬ 
bližně na průsek štoly se drahou „žilou". 
Jelikož železné rudy novějších kutišť v lesích mezi nalezištěm 
„u sv. Trojice" a Bukovou jsou obsaženy v drobách a pískovcích útvaru 
kambrického, stejně jak Ambrož 16 ) uvádí ze severnějších partií 
kambria pod Koranou a j., a kambrium jak řečeno skládá celý Červený 
vrch i vše odtud dále k východu, lze souditi již předem, že „žíly" rud 
železných, o nichž obě zprávy mluví, jsou železité partie kambrických 
pískovců, patrně vrstvy. To zplna potvrzuje materiál nalezený v hořejším 
obvalu, kambiický křemitý pískovec se tmelem krevelovým, až do rudy 
přecházející. Podle západního úklonu zjištěného první zprávou připadly by 
pak chiastolithické břidly do nadloží rudonosných pískovců kambrických, 
t. j. mezi tyto a žulu. Ve shodě s tím nalézáme při ústí štoly mezi chiasto- 
lithickými břidlicemi jen velmi málo kambrického materiálu — sloužila! 
štola účelům odvodňovacím, a kambrické pískovce, i jalové i radonosné, 
byly patrně vynášeny na den z největší části jamami, po kterých zbyly 
dnešní obvaly. 
Určitější nějaké představy o tektonickém postavení chiastolithických 
břidlic pod Červeným vrchem ovšem si nemůžeme učiniti ze skrovných 
dat zde podaných. Snad tu jde o malý denudační zbytek vklíněné kry 
silurských sedimentů, podobně jako na nalezišti nepřeměněných břidlic 
oseckokváňských u Voltuše. Na každý způsob však jest výskyt sou¬ 
vrství d x y v těchto místech důkazem někdejšího spojení voltušského 
ostrůvku se souvislým územím silurským; orogenetickými pochody sou¬ 
vislými s vystoupením žulového masivu i pozdějšími dislokacemi bylo 
ovšem toto spojení rozrušeno a denudace odstranila největší část silur¬ 
ských sedimentů až do resistentnějšího podkladu kambrického. 17 ) 
Materiál ze štoly u sv. Trojice, na haldě zbylý, jest několikerý: 
1. Žula na ssuť rozpadlá ; 
2. křemitý porfyr barvy našedle červenavé, s makroskopickými 
Vrostlicemi křemenných dihexaedrá a rozložených živců i s celistvou, 
v mikroskopu holokrystalickou, allotriomorfní hmotou základní, jež se 
skládá z převládajícího staršího orthoklasu a mladšího křemene, s hojným 
haematitem v zmečkách a jejich shlucích vyvinutým; 
3. kambrický pískovec křemitý, z části se tmelem železitým; 
4. konkrecionální massy porosního hnědele ; 
5. břidlice chiastolithické . 
M.imo to jsou tam rozházeny též kusy světle Šedého buližníku a kře¬ 
menci podobného pískovce, jaký skládá hořejší stráň, avšak o těch mám 
za nejisté,.pocházejí-li ze štoly. 
*) 1. c. 1, str. 221—2. 
I7 ) Srovn. Jahn u Želízka l. c.str. 1&—10, Katzer 
XLIII. 
tamtéž str. 13, 
