23 
Morava. Letovice. 
Směrem východním táhnou se vrstvy Perucké od hranic českých do Moravy, 
kde již před lety pěkných zbytků rostlinných poskytly. *) — K nim patří také 
kyznaté uhlí mourovité z Letovic. 
V novější době dobývaly se v Moravě plastické jíly na mnoha místech 
ku technickým účelům ku př. u Opatovic nedaleko Jevíčka.**) 
Podrobné zpracování kusů ležících mimo Čechy bude úlohou geologů 
moravských. 
5. Krajina v okolí Hořic, Bělohradu u Jičína, Kozákova a Bokdánkova 
u Hodkovic. 
Od Konecchlumu u Jičína táhne se hřbet horský na východ ku Hořicům. 
Tento horský hřbet as 60 m vysoký sestává u Konecchlumu pouze z kvá¬ 
drových pískovců vrstev Korycanských, nebof jsem nalezl v opuštěném lomu na 
patě zalesněného návrší četné zbytky od Exogyra columba. 
V lomech dále na východ otevřených, ve Vojicích a v Podhorním Újezdě, 
zabírají vrstvy Korycanské nej vyšší část odkrytého massivu skalního, avšak na jich 
spodině jsou perucké kvádrové pískovce přístupny. Tyto jsou přikryty drobivou, 
fukóidy bohatou vrstvou, která zde jest jménem „měkkota 14 přezvána a jež zcela po¬ 
dobným způsobem na př. v Kralupech na Hostibejku dělí Perucké vrstvy od 
Korycanských a tamtéž dělníky „droždí 14 nazvána byla. 
Perucké kvádrové pískovce jsou daleko čistší a jemnozrnnější než Korycanské 
a nemají v sobě nikdy mořských lastur. Poskytují dobrého sochařského pískovce, jenž 
v nejlepší jakosti na východním výchozu u Lukavce se dobývá. Tohoto pískovce 
používají hlavně v sochařské škole hořické. Podložím Peruckých vrstev jsou tu 
červené vrstvy útvaru permského, které spočívají bezprostředně na rule. 
Rostlinných zkamenělin chovají málo a poskytly dosud pouze druhy: 
Dicksonia punctata (Stnbg. sp.) Heer. (mladý, dolů klínovitě zúžený kus 
kmene s neobyčejně malými jizvami listovými). 
Dioonites cretosus (Reich, sp.) Schimp. 
Krannera mirabi 1 is Cda. 
Cunninghamia elegans Cda., (Mezi Doubravou a Březovicemi. „Vojtíškova skála 11 ). 
Ficophyllum elongatum Vel. 
Na své spodině obsahují místy šedé, hlinité lupky. 
*) Heer O.-. „Flora von Moletein in Máhren.“ (Beitrage zur Kreideflora, Neue Denkschr. 
der allgemeinen schweizerischen Geselschaft f. d. gesammten Naturwissenschaften, Zúrich, 1869.) 
**) Krasaer Fridolín: „Beitrage zurKenntniss der fossilenKreide flora von 
Kunstadt in Máhren u . (Beitrage zur Palaeontologie und Geologie Oesterreichs Ungarns etc. 
von Dr. E. v. Mojsisovics und Prof. Dr. M. Neumayr. Mittheilungen des „Palaeont. Institutes 
der Univers. Wien u . 1896. Bd. X. Heft III. pg. 113.p 
