38 
10. Krajina v okolí Rynholce, Liboce, Veleslavína, Střešovic a Prahy. 
Pod Rynholcem u Lán nalézá se nedaleko opuštěného dolu příkrá stráň se 
zvětralými kvádrovými pískovci, na které jsem roku 1873. nasbíral veliké množství 
zkřemenělých zbytků Tempskye (Palmacites) a tytéž ve váze asi 20 centů do musea 
přivezl. Jsou to pouze vzdušné kořínky stromovitých kapradin, jež se zachovaly, 
vlastního těla kmene nepodařilo se nalézti. Tyto vzdušné kořínky, ležíce bezpochyby 
někde v mokré humosní půdě, mohly v těchto příznivých okolnostech zkřemeněti 
a dostaly se teprve později splavením na nynější naleziště, nebot jest velmi pravdě 
nepodobno, že by na hrubé písčité půdě těchto kvádrových pískovců byly vegetovaly. 
(V Kounicích vidíme obracený úkaz; tam se zachovala těla kmenů, kdežto 
vzdušné jich kořínky rozpadly se v zetlelou massu, kterou nacházíme v dutinách, 
v nichž kmeny stromovitých kapradin jsou uloženy.) 
Uložení vrstev Peruckých zjistil jsem velmi důkladně na východní hrázi při 
vjezdu do tunelu a pořídil jsem si přesný profil (obr. 20.) Od té doby zarostlo toto 
poučné místo docela hustě akátovým houštím. Na hromadách, kam byl odvezen 
kámen v tunelu vydobytý, nalézti můžeme také kmeny Tempskye. 
m 
Obr. 20. Profil na východním vjezdu da tunelu u Rynholce, provedený v r. 1874. p Perucké lupky 
hlinité, k Perucký kvádrový pískovec. s u s 2 Semický slin. e Tenká vrstva hnědele, d Dřínovské 
koule, w Bělohorská opuka, m Měřítko v metrech. 
Dále na východ ukazují se v oboře u Renče tu a tam menší zbytky kvá¬ 
drových pískovců peruckých, podobně u nádraží Novo-Strašického a také směrem 
přes Jene a Hostivice. Po hlinitých lupcích však tu není nikde stopy. 
Teprve ve Hvězdě nacházíme pod loveckým zámkem dole v údolí studeň, 
která spodinu peruckých lupků hlinitých naznačuje. Tyto jsou přikryty kvádrovými 
pískovci peruckými a korycanskými, nad kterými leží opuky bělohorské, na nichž 
lovecký zámek spočívá. 
Celý hřbet, který se táhne z Liboce až ku Střešovicům, ukazuje totéž složení, 
jež nejlépe můžeme studovati v kamenných lomech u Veleslavína. 
Tyto hlinité lupky byly již v letech čtyřidcátých na vinici mého strýce 
Abunda Bachofena z Echtu „Pannenská u zpracovávány na šamotové cihly. Podél 
těchto lupků byl také kdysi důležitý vodovod pro pitnou vodu do královského 
hradu na Hradčana z Liboce zaveden. 
